Uļjanovs Vladimirs Iļjičs

Lenins Raksti-35

V. I. ĻEŅINS

35 SĒJUMS februāris 1912 — decembris 1922

PRIEKŠVĀRDS

Trīsdesmit piektajā sējumā ievietotas Ļeņina vēstules, lelegramas un zīmītes, ko viņš rakstījis laikā no 1912. gada februāra līdz 1922. gada decembrim.

Sējumā iespiestie dokumenti atspoguļo V. I. Ļeņina darbību strādnieku kustības jauno uzplūdu periodā, pasaules imperiālistiskā kara gados, Lielās Oktobra sociālistiskās revolūcijas sagatavošanas un realizēšanas periodā un Padomju varas pirmajos piecos pastāvēšanas gados.

Vēstules, kas attiecas uz jauno revolucionāro uzplūdu gadiem — avīzes ,,Pravda“ redakcijai, J. M. Sverdlovam un citiem, — rāda V. I. Ļeņina darbību, vadot bolševistisko legālo avīzi „Pravda^41 un IV Valsts domes boļševiku frakciju, tajās atrodami vadoši norādījumi nacionālajā jautājumā. Vēstulēs avīzes ,,Social-Demokrat“ redakcijai V. I. Ļeņins augstu novērtē .1. V. Staļina darbu „Marksisms un nacionālais jautājums”.

Vairākās vēstulēs: А. M. Gorkijam, G. K. Ordžonikidzem un citiem — kļūst redzama V. I. Ļeņina darbība partijas spēku saliedēšanā, pamatojoties uz Pragas konferences lēmumiem, viņa cīņa pret antipartejisko Augusta bloku, ko bija noorganizējis judasiņš Trockis.

Liela grupa sējumā ievietoto vēstuļu atspoguļo V. I. Ļeņina cīņu pret imperiālistisko karu un atklāto soeialšovinistu. kautskiešu un trockistu nodevīgo politiku; atmasko slepeno partijas ienaidnieku — Pjatakova, Bucharina, Zinovjeva un viņu piekritēju antipartejisko darbību. Šis vēstules apgaismo V. I. Ļeņina darbību, vadot boļševistisko organizāciju revolucionāro darbu Krievijā, saliedējot starptautiskās sociāldemokrātijas kreisos elementus pēc proletāriskā interna-cionalisma principiem, lai cīnītos pret socialšovinismu, par imperiālistiskā kara pārvēršanu pilsoņu karā.

Sējumā ietilpst prāva grupa Inesei Armandai rakstītu V. I. Ļeņina vēstuļu, kurās ir ļoti svarīgas boļševiku teorijas un taktikas tezes kara, miera un revolūcijas jautājumos. Sevišķa uzmanība šajās vēstulēs veltīta jautājumam par boļševiku izturēšanos pret „tēvijas aizstāvēšanas" lozungu.

1918.—1920. gada vēstulēs un telegramās ietilpst V. I. Ļeņina direktīvas mūsu zemes aizstāvēšanas jautājumos, kaujas uzdevumi Sarkanajai Armijai un norādījumi par padomju aizmugures nostiprināšanu. V. I. Ļeņina vēstulēs šai laikposmā atspoguļojas Ļeņina un Staļina lielā sadraudzība, vadot mūsu zemes aizsargāšanu pret ārzemju militārajiem interventiem un sagraujot iekšējās kontr-revolucijas spēkus. Savos norādījumos republikas Revolucionārajai Kara Padomei V'. I. Ļeņins neatlaidīgi pieprasa, lai steidzīgi tiktu izpildītas visas Л. V. Staļina prasības, kurš atradās visgrūtākajos frontes sektoros, kur tika izšķirti Padomju valsts likteņi.

Grupā vēstuļu asi kritizēts Revolucionārās Kara Padomes darbs. Sajās vēstulēs, kā ari telegramās fronšu un armiju kara padomēm, tiek atmaskota aizdomīgā troekistu rīcība, kuri bija ielavījušies kara komandposteņos un mēģināja izjaukt Sarkanās Armijas panākumus, apgrūtināt padomju tautas cīņu pret ārzemju interventiem un halt gvardiem.

1921.—1922. gada vēstulēs daudz vietas ieņem Padomju valsts nostiprināšanas, tautas saimniecības plānošanas un zemes elektrifikacijas jautājumi. Ievērojama daļa šā perioda dokumentu veltīta valsts aparata darba uzlabošanas uzdevumiem — cīņai pret birokrātismu, pareizai kadru izraudzīšanai un sistemātiskai izpildīšanas pārbaudei, darba ļaužu masu iesaistīšanai valsts pārvaldīšanā.

Šo gadu sarakstē redzama V. I. Ļeņina sevišķā gādība par zinātniekiem un rakstniekiem, par padomju kultūras, zināt nes un lechnikas attīstību. Tādas ir vēstules par zemes elektrifikacijas plāna propagandēšanu, par radio izgudrojumu nozīmi, par mūsdienu krievu valodas vārdnīcas sastā (līšanu, par bibliotēku un skolu darbu, kā ari vēstules, kurās ir norādījumi par materiālu vākšanu pilsoņu kara vēsturei un Padomju republikas vēsturei.

Sējumā tiek iespiesti 175 dokumenti, ko pirmoreiz ievieto V. I. Ļeņina Rakstos (šie dokumenti sējuma satura rādītājā atzīmēti ar zvaigznīti — *); no tiem 23 dokumentus iespiež pirmoreiz.

Trīsdesmit piektajā sējumā ievietotās vēstules un telegru mas sakārtotas chronoloģiskā kārtībā; no Krievijas sūti tās — datētas pēc vecā stila, no ārzemēm sūtītās — pēc jaunā stila. Ļeņina datētajās vēstulēs datumu novietojuma un rakstības veids atstāti tādi paši kā rokrakstā. Tajos gadījumos, kad Ļeņina rokrakstā datuma nav, to dod redakcija vēstules beigās.

Dotas ne vien īsas piezīmes, bet arī alfabētisks rādītājs, kurā ievietoti vēstuļu tekstā sastopamo pseidonimu, pie ņemto vārdu un iniciāļu atšifrējumi.

Ar šo sējumu noslēdzas V. Г. Ļeņina Rakstu ceturtais izdevums.

1912. g.

1

А. М. GORKIJAM

Dārgais А. М.!

Drīzā laikā atsūtīsim Jums konferences lēmumus^1. Beidzot ir izdevies — par spīti likvidatoriskajiem neliešiem — atjaunot partiju un tās Centrālo Komiteju. Ceru, Jūs papriecāsities par to kopā ar mums.

Vai neuzrakstīsit maija lapiņu? Vai skrejlapiņu tādā pašā maija garā? Pavisam īsu, „garu pacilājošu'*, vai jā? Rīkojieties kā sendienās — atcerieties 1905. gadu — un uzmetiet pāris vārdus, ja rodas patika uzrakstīt. Krievi jā ir 2—3 nelegālās tipogrāfijās, un CK laikam gan pārdrukās vairākos desmittūkstošos eksemplāru. Labi būtu, ja Jūs dotu avīzes ,,Zvezda“2 Pasakām līdzīgu revolucionāru proklamāciju. Esmu ļoti ļoti priecīgs, ka Jūs palīdzat avīzei ,,Zvezda“. Ar to mums iet velnišķīgi grūti — gan iekšējās, gan ārējās, gan financialās grūtības ir neaptveramas — bet tomēr pagaidām turamies.

Spiežu roku. Ļeņins

P. S. Taču „Sovremeņņiks" nācis pie prāta un nomiris! To viņš ir labi darījis.

Uzrakstīta 1912. g. februāri Nosūtīta no Parīzes uz Kauri s.

(Itālijā)

Pirmoreiz iespiesta 1925. g. Iespiesta pēc rokraksta

2

А. М. GOBKIJAM

Dārgais А. М.1

Esmu ļoti priecīgs, ka Jūs esat ar mieru pamēģināt uzrakstīt maija lapiņu.

Konferences lēmumus pielieku šeit klāt.

,,2ivoje Djelo“ redzēju. Nekrietna likvidatoriska lietiņa ar ,,āķiem“. Sprediķošana liberālā; priecīgi, ka policija kavē atklāti izvirzīt jautājumu par partiju.

„Zvezda“ tiks turpināta vai nu kā nedēļas, vai kā kapeikas dievos avīze. Ar lieliskajām „Pasakām*1 Jūs ļoti ļoti palīdzējāt avīzei „Zvezda", un tas mani ārkārtīgi iepriecināja, tā ka prieks — ja runāju atklāti — pārspēja skumjas par Jūsu „romānu" ar Cernoviem un Amfitcatroviem ... Brr! Atzīstos — esmu priecīgs, ka pie viņiem ,,jūk“.

Taču tas, ka Jums nav no kā dzīvot un nav kur drukāties, tas ir nelādzīgi. Ech, sen Jums bija laiks padzīt to dēli Pjatņicki un pielikt žurnālam „Znaņije" godīgu pārvaldnieku, vienkāršu pārvaldnieku (varbūt tas jau ir par vēlu, nezinu) II! Ja būtu tā un šitā... Tad būtu zelta bedre ...

Rožkova „Irkutskoje Slovo" redzu ļoti reti. Tas cilvēks kļuvis par likvidatoru. Bet Cužaka ir nelabojama, nepārspējama muļķe, ar pretenzijām.

Jūsu Ļeņins

Marijai Fjodorovnai paldies par vēstuli uz Maskavu un tūkstoš sveicienu!

Uzrakstīta 1012. (j. februāri mattā

Nosūtīta /10 Parīzes uz Kapri s.

(/ ialijā)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1027. p.

3

G. ŠKLOVSKIM

Dārgais biedri!

Steidzos Jums atbildēt uz dažiem Jūsu jautājumiem. Referāts par konferenci ir nepieciešama un ļoti svarīga lieta. Ceru, ka, reiz uzsākuši, Jūs jau apbraukāsit visu Šveici un ne tikai divas pilsētas.

„No paziņojuma es nevaru spriest par tiem soļiem, ko tā veikusi, lai iesaistītu dažādus ārzemju virzienus un nacionālās organizācijas^1*. Tā Jūs rakstāt.

Bet paziņojumā ir tieši un precizi pateikts, ka bija aicināti vperjodieši^3 + Trockis -f- Pļechanovs, bet nacionaļi trīsreiz? Ko tad vēl?

Lunačarskim Zinovjeva referātā laikā Parizē pieticis bezkaunības teikt, ka te bijis „Gaunerkniff"*, jo, lūk, aicinājusi nevis konference, bet sabraukušie delegāti. — Nu, vai nav nelietis šis Lunačarskis? 23 sēdes = 12 dienas: ja neaicināt laikus, tad aicinātie būtu nokavējuši pusi (vēstuli nosūtīt, dot satikšanos, atbraukt — parēķiniet!). Bet no Trocka vēstules redzams, ka aicināja 7 cilvēki — V2 no visa skaita 14.

Es biju pret aicināšanu, bet delegāti uzaicināja ir vper-jodiešus, ir Trocki, ir Pļechanovu.

Mandatu komisijas priekšsēdētājs bija Kijevas delegāts (meņševiks). Pat Trockis atzina (piespiests!),' ka tā ir neapšaubāma organizācija.

Kam tad ticēs strādnieks? Kijevas organizācijai vai ārzemju kliedzējiem?

Neticiet baumām. Nedz pļechanovieši, nedz vperjodieši,

* — „blēdīgs paņēmiens^1'. Red.

Г neviens neaizgāja no konferences. Bija pavisam divi ineņ-ševiki partijnieki: no Kijevas — izturējās ārkārtīgi korekti un vispār gāja kopā ar mums. No Jekaierinoslavas — izturējās kā pēdīgais intrigants, taču arī viņš neaizgāja no konferences, bet tikai iesniedza „protestus^1* Pļecha-nova garā.

Jekaterinoslavas delegāts iesniedza savu rezolūcijas projektu par konstituēšanos, kur pilnīgi atzina, ka visiem paziņots, protestēja pret tiem, kas nebija ieradušies, bet gribēja konstituēties kā krievu organizāciju konference. Viņš palika vien s ar šo priekšlikumu.

Tagad 12 delegāti Krievijā — visur lasa referātus. No Pēterburgas, Maskavas, Kijevas, Samaras, Nikolajevas un Tiflisas ir jau vēstules par to. Darbs veicas un veiksies.

Bunds -f- latvieši mēģina sameistarot konferenci ar likvidatoriem. Lai pamēģina! Vajadzīgi darbi, mani kungi, bet ne vārdi!! Bezspēcīgi jūs bijāt (+ Trockis + vperjodieši) no

1910. g. 26. novembra — kad Trockis izsludināja konferences sasaukšanu, bezspēcīgi jūs arī paliksit.

Ar likvidatoriem mēs esam sarāvuši sakarus, partija ir sarāvusi sakarus. Lai pamēģina nodibināt citu KSDSP ar likvidatoriem! Jāsmejas.

Domes sociāldemokrātu frakcija nav tieši nedz par mums, nedz par tiem. Bet (1) mūsu konferencē bija 2 deputāti^4; (2) avīzē ,,Zvezda“ līdzstrādnieku skaitā publicēti 9 sociāldemokrātu deputāti, likvidatoru avīzē „Zivoje Djelo“ — 4. Lūk, te jums fakti 1

Latviešu boļševiki iet karā pret savu Centrālo Komiteju.

Nu, novēlu sekmes! Sveiciens visiem draugiem.

Jūsu N. Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1912. n. *2. martā Nosūtīta no Parīzes uz Bērni Pirmoreiz iespiesta 1930. o-

4

G. ŠKLOVSKIM

Dārgais biedri! Nadja šodien nosūtīja Jums manu vēstulīti. Steidzos paziņot, lai nebūtu pārpratuma un lai Jūs neizdarītu kļūdu referātā, ka vakar Parizē notikusi „sociāldemokrātu", konferences ienaidnieku, sapulce. Visi pieņēmuši protesta rezolūciju pret konferenci (gan pļcchanovieši, gan golosieši, gan vperjodieši, gan samierinātāji un tulti quanti*) un vēi kaut ko tamlīdzīgu kā manis izslēgšanu no Starpt. soc. biroja^5 (atstāstu pēc baumām, jo boļševiki un konferences piekritēji, protams, sapulcē nav bijuši^6).

Saprotams, par visu to vērts tikai pasmieties. Ja šie kungi neprata noturēt sev pat CK Ārzemju biroju (referātā pazobojieties par viņiem sakarā ar Pļechanova bēru runu izdevuma „Dņevņik" 15. nr-ā, 2. pielikumā!), tad tagad viņi nepavisam neko neizdarīs. Nu, mīļie, nevis vārdus, bet darbu: jūs lielāties, ka esot apvienojušies. Lūdzu, apvienojieties žurnālā „Naša Zarja“ un avīzē „Zivoje Djelo“, bet, galvenais, izdevumā „Golos Social-Demokrat a“.

Komiķi!

Spiežu roku un vēlu sekmes.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 2912. g. 13. martā

Nosūtīta no Parīzes uz Bērni

Pirmoreiz iespiesta 1930. gadā Iespiesta pēc rokraksta

— viņiem līdzīgie. Red.

г>

G. К. ORDŽONIKIDZEM UN CITIEM CK KRIEVIJAS BIROJA LOCEKĻIEM

28. III. 1912.

Dārgie draugi! Mani briesmīgi sarūgtina un satrauc, ka mūsu (un jūsu) sazināšanās un sakari pilnīgi dezorganizēti. Tiešām, ir par ko izsamist! Jūs rakstāt nevis vēstules, bet kaut kādus telegrāfiskus īsus izsaucienus, no kuriem itin nekā nevar saprast.

1) No Ivanoviča nav nekā. Ko viņš? Kur viņš? Kas ar viņu?7 Velnišķīgi nepieciešams legāls cilvēks Pēterburgā vai Pēterburgas tuvumā, jo tur stāvoklis slikts. Karš traks un grūts. Mums nav ne informācijās, ne vadības, ne uzraudzības pār avīzi.

2) Neviens no konferentiem nepiegādā sakarus. Neviens nevienu. Tas taču ir pilnīgs sabrukums!

3) Ne no vienas vietas nav rezolūciju, kas būtu saprotamas, skaidras, ar norādījumu, no kādas organizācijas, par pievienošanos lēmumiem, ar apstiprinājumu, ka viņu delegāts bijis, atbraucis, uzklausīts!! Vai patiešām nav skaidrs, ka ir starpība starp šādām formālām rezolūcijām un intima rakstura vēstulēm: „pieklājīgi“ — „vareni" — „uzvarējām" u. tml.? Nav rezolūciju no Kijevas, no Savkas^8 pilsētas. Nikolajs atsūtījis vēstuli ar vairākiem priecīgiem izsaucieniem, bet pilnīgi nesakarīgu. Tā galīgi neder ne iespiešanai, ne oficiālai izmantošanai: vai tikušas izlasītas visas rezolūcijas? vai to saturs atzīts par pareizu? Kāds ir par konferenci pieņemto rezolūciju teksts? vai savienojas ar vietējiem likvidatoriem? Ne uz vienu (ne uz vienu!) no šiem elementārajiem pamatjautājumiem nav nekādas atbildes. Ar šo pilsētu (ārkārtīgi svarīga!) mums nav nodots neviens sakars. Vai tad tas nav sabrukums? Vai tad tas nav izsmiekls par darbu?

4) Rezolūciju par naudas pieprasīšanu nav ne no vienas vietas, itin nevienas! Vienkārši kauns.

5) Ne no Tiflisas, ne no Baku (briesmīgi svarīgi centri) nav nevienas prātīgas skaņas, vai referāti bijuši? kur rezolūcijas? Kauns un negods!

6) Ne no vienas vietas nav „Paziņojuma*1 vai kaut ari tā daļas itin neviena pārdrukā juma, ne iespiestā veidā, ne hektografēta! Kauns.

7) Precizas rakstiskas atbildes nav ari par platformu. Vai lā liks izdota? Kad? Vai apstiprināta visā pilnībā? Mums tā jāiespiež Centrālajā Orgānā, bet precīzu ziņu nav.

8) Nepieciešams vēlreiz apbraukāt visas organizācijas un panākt, lai visur pieņem precizas, formālās, sīkas, saprotamas, skaidras rezolūcijas: a) gan par pārstāvniecību konferencē, gan pēc būtības, b) gan par pievienošanos CK, c) gan pret likvidatoriem — konkrēti pret vietējiem un vispār, gan d) ar prasību pēc naudas.

9) Ar naudu ir slikti, atsūtiet lēmumu, dodot mums tiesību iesniegt prasību tiesā. Vācieši atteikušies. Bez tiesas pilnīgs krachs pēc 3—4 mēnešiem.

10) Ja jums nav naudas avotu, tad vajag tūliņ pat radikāli pārskatīt budžetu: mēs esam pārsnieguši visas normas un taisāmies bankrotēt.

") Avīzē ,,Vorwārls“* 26. martā redakcijas vārdā parādījās traks un neģēlīgs raksts pret konferenci. Skaidrs, ka tas ir Trockis. Konferences dēļ liela kauja, bet Krievija klusē. Nav ko bravurēt un lielīties: visi zina par avīzi ,,Vor\varts“ un protestiem, bet no Krievijas nav nekā.

Rezultāts: tas ir sabrukums un dezorganizacija. Apbraukā-šana un sakari. Preciza sarakstīšanās. Paziņojuma pārdrukāšana, kaut vai ar hektogrāfu. Citādi viss ir tikai lielīšanās.

Ļeņins

Nododiet vēstuli S. tālākai nosūtīšanai. Sveiciens.

Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavotu noraksta

X osā tīta no Parīzes tiz Tiflisu Pirmoreiz iespiesta 193t. n-

(i

К. HISMANSAM

Dārgais biedri Hismans!

Pateicos Jums par Parizes ..rezolūcijas" atsūtīšanu.

Kā es Jums jau rakstīju, KSDSP konference nosodīja likvidatorus un dažādas ārzemju grupas®, kas ievieš dez-organizaciju mūsu partijā un neko nepārstāv Krievijā. No vienas puses, Parizē šobrīd par minēto rezolūciju balsojušas tieši šādas grupas. Pēc vecas paražas visiem notiesātiem ir tiesība 24 stundas no vietas lamāt savus tiesātājus. Rezolūciju parakstījušās personas pārāk plaši izlietojušas šo tiesību un varbūt pat ļaunprātīgi to izmantojušas.

No otras puses, pastāv grupas, kas bija uzaici n ā t a s uz konferenci, bet negribēja tanī piedalīties. Tagad viņas „protestē" un mēģina sasaukt otru konferenci, piesaukdamas dievus par lieciniekiem, ka viņas esot par vienību. Tas ir ļoti oriģināls vienības paņēmiens! Redzēsim, vai viņi radīs Krievijā kaut ko nopietnu. Cik viegli ir balsot par lamu pilnām rezolūcijām Parizē, tikpat grūti ir izdarīt kaut ko reālu Krievijā. Un, protams, ne jau Parizei, Vinei utt. ir tiesība runāt Krievijas vārdā.

Katrā ziņā personas, kas parakstījušas Parizes rezolūciju, mazliet steidzas, sākdamas runāt par „šķelšanos". Lai konstatētu, ka šķelšanās ir, vajag konstatēt, ka Krievijā pastāv divas — vismaz! — Centrālās Komitejas. Pagaidām tā vēl nav.

Kas attiecas uz pils. Pļechanovu, tad CK jau vairāk nekā pirms mēneša paziņoja viņam konferences rezolūcijas. Viņš nepagodināja ar atbildi. Tāpēc šobrīd "es nepavisam nezinu, vai pils. Pļechanovs ir (un no kādas CK) pilnvarots būt par Starptautiskā sociālistiskā biroja locekli.

Ja Jums, dārgais biedri, veiksies labāk nekā man, t. i., ja Jūs saņemsit atbildi no pils. Pļechanova, tad es ceru, ka Jūs būsit tik labs un paziņosit man par to.

Ar brālīgu sveicienu

Pilnīgi Jūsu N. Ļeņins

Uzrakstīta 1912. f/. marta otrajā pusē

Nosūlila no Parizes uz Briseli Ies,nesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1930. o. Tulkota no franču valodas

7

CK KRIEVIJAS BIROJA LOCEKĻIEM

Neizturieties vieglprātīgi pret ārzemju likvidatoru karagājienu. Lielu kļūdu nodara lie, kas ārzemēm atmet ar roku un „atlamājas^41. Likvidalori daudziem sajauks prātu, ja sasauks savu konferenci kopā ar Bundu + Kauk. Apg. Kom.10 + latvieši + inteliģenti-likvidatori. Un viņi to sasauks! Vajag cīnīties neatlaidīgi, nopietni, sistemātiski. Vajag apbraukāt un visur izskaidrot krāpšanu, ar ko nodarbojas likvidatori. Pārdrukājiet atsevišķā lapiņā avīzes ,,Ra-boēaja Gazeta" pēdējā numura feļetonu. Ieteicu tūliņ pat nodrukāt vairākas lapiņas (obligāti visas svarīgās konferences rezolūcijas). Ar lapiņām jūs iekarosit visu. Pie avīzes „Izvestija"" stājieties ārkārtīgi uzmanīgi. Avīze dos policijai lielas iespējas pieķerties. Bet vissvarīgākais ir noturēties līdz vēlēšanām. Atcerieties, ka aizstājēju nav.

Uzrakstīta 1912. g. Gprija pirmajā

fiusē Iespiesta pirmoreiz, ' pēc rokrakstā

Nosūtīta no Parizes uz Tiflisu izgatavota noraksta

8

KSDSP KIJEVAS KOMITEJAI

16. IV. 1912.

Dārgie draugil dieva dēļ, dodiet mums vairāk sakaru. Sakaru, sakaru, sakaru, lūk, kā mums nav. Bez tā viss grīļojas. Iegaumējiet, divi jau nogājuši no skatuves, aizstājēju viņiem nav, bez sakariem viss izjuks, ja gadīsies viena vai divas jaunas iekrišanas. Katrā ziņā jānodibina Apg. komitejas (vai vienkārši pilnvaroto aģentu grupas), kas saistītas ar mums, katram apgabalam. Bez tā viss ir nedrošs. Izdevniecības laukā vajag pastiprināti pārdrukāt v i s и rezolūciju par vēlēšanām^12, lai tā visur būtu nesaīsināta un izplatīta masās.

Runājot par naudu, pienācis laiks izbeigt naivitati pret vāciešiem. Tur tagad valda Trockis un ved traku cīņu. Katrā ziņā atsūtiet mums mandatu, lai varam kārtot lietu tiesas ceļā, citādi nedabūsim neko. Maija lapiņu jau nosūtījām uz visām vietām. Ieteicu izdot atsevišķas lapiņas veidā uzsaukumu zemniekiem attiecībā uz vēlēšanām (no avīzes „Rabočaja Gazeta“: zemniecība un vēlēšanas). Katrā ziņā pārdrukājiet avīzes ,,R. G.“ feļetonu, tas ir nepieciešams papildinājums platformai, kurā izlaista ļoti svarīga rindkopa par sociālismu. Rakstiet! Sakarus, sakarus. Sveiciens.

P. S. Avīzē ,,Vorwārts“ tiek iespiesti visnekaunīgākie meli, piemēram, ka bundistu un latviešu konferences labā esot izteikusies jau visa Krievija. Raksta Trockis un Ko, vācieši tic. Vispār avīzē „Vorvvārts" Trockis ir saimnieks. Ārzemju nodaļu pārzina Hilferdings — Trocka draugs.

Uzrakstīta Parīzē

Iespiesta pirmoreiz, pēc noraksta, ko rakstījusi N. K. Krupskaja

»

AVĪZES „ZVEZDA“ REDAKCIJAI

Laipnais kolēģi. Šodien nosūtu jaunu materiālu „Vēlētāja ce]a biedram" ia. Te ir gandrīz viss, pēc divi dienām vēl būs no šejienes viens vai divi rakstiņi, un tad no Tveras jums jāsaņem raksts par budžetu.

1) Ļoti ieteicu vēl pārdrukāt no avīzes ,,Zvezda“ 34. nr-a (17. XII. ".) Freija rakstu: „Strādnieku-balsotāju loma vēlēšanu kampaņā" (labi būtu, ja pārdrukātu arī viņa rakstu no 36. nr-a (31. XII. ".) par zemnieku-balsotāju lomu^14). Pārāk nedzenieties, lai tā apmērus sašaurinātu. Labāk izdot nesaīsināti lielu darbu, kas nesīs labumu, saprātīgi vadot vēlēšanas. Nedzenieties pēc lētuma un īsuma — labāk izdot solidu darbu.

Ja ļaunākā gadījumā absolūti nebūs iespējams izdot visus rakstus, obligati sūtiet atpakaļ neizdotos.

2) Šeit katrā ziņā nepieciešams parūpēties par kārtīgu sarakstīšanos. Lai jūsu sekretārs raksta man tieši šurp, bet nevis caur Arkašonu, lai nebūtu aizkavēšanās. Dodiet labāku adresi jums sūtāmām vēstulēm.

3) Velti jūs neatbildat likvidatoriem. Tā ir liela kļūda. Atbildēt var un vajag, nesakot ne vārda par konferenci, uz katriem avīzes „Zivoje Djelo“ meliem jāiespiež īsa atbilde: „Zivoje Djelo“ tādā un tādā numurā melo tāpat kā visi likvidatori. Nepieciešams atbildēt, citādi jūs zaudējat.

4) Ja rakstīs Pļechanovs, vajag sūtīt šurp viņa rakstus slejās. Citādi iznāk „privilēģija", kas mums nav pieļaujama. Esiet uzmanīgi. Jūs piespiedīsit mūs aiziet, ja Pļechanovam tiks dota privilēģija rakstīt pret konferenci, kad mēs nevaram rakstīt tai par labu. Tas taču ir nelietīgi — ļaut lamāt, kad nedrīkst lielīt.

5) Katrā ziņā atsūtiet mums īpašā sūtījumā, kas ietīts avīzē „Novoje Vremja“, šādus avīzes ,,Zvezda“ numurus:

19". g. vasaras 24. un 25., 18.(54.) nr-u, 19.(55.) nr-u, 22. (58.) nr-u, 23. (59.) nr-u — mums to nav — un „Živoje Djelo“ ". un 26. nr-u. Konfiscējamos nuihurus, lūdzu, sūtiet atsevišķi, ietītus labējās avīzēs.

6) Drīzāk paziņojiet par dienas avīzi^13. Kāds būs formats? Cik lielus rakstus var sūtīt?

7) Pacentieties pēc iespējas lētāk nopirkt III Domes ste-nografiskos pārskatus, it īpaši par 19".—12. gada sesijām, bakstiet.

Uzrakstīta 19/2. g- 22. apriti

Nosūtīta ло Parīzes ,,z Pēterburgu Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1923. g. noraksta

10

В. N. KNIPOVICAM

6. VI. 12.

Dārgais kolēģi! Briesmīgi nepatīkami, ka mana pirmā Jums rakstītā vēstule par grāmatu (par tās atsūtīšanu esmu ļoti pateicīgs) — pazudusi. Neticams, bet pie mums, kā izrādās, iespējams fakts, ka pazūd tīri zinātniska vēstule. Centīšos atjaunot pēc atmiņas, jo norakstu neesmu atstājis.

Ar lielu patiku izlasīju Jūsu grāmatu^1’ un ļoti priecājos, redzēdams, ka Jūs esat ķērušies pie liela, nopietna darba. Šādā darbā droši vien pilnīgi izdosies pārbaudīt, padziļināt un nostiprināt marksistiskos uzskatus.

Atzīmēšu dažas domas, kas man ienāca prātā lasot. Man likās, ka šur tur, aprēķinot „diferencēšanās" rezultātus, nav ņemta vērā aiziešana no laukiem. Paskaidrošu savu domu ar piemēru: a) pirmais moments. No 100 sētām

25 sētas ir bez zirga = 25% vai bez sējumiem, b) Otrais moments. No 150 sētām 36 sētas ir bez sējumiem = 24%. Šķiet, diferencēšanās samazināšanās? Bet, ja 30 sētas vai ģimenes aizgājušas no laukiem — uz pilsētu, pārceļojušas u. tml., tad īstenībā proletarizēšanās ir pastiprinājusies. Es domāju, ka tas ir tipisks piemērs. Statistika vienmēr ņem esošās sētas, tā joprojām ir „šauri statistiska" un izlaiž dažreiz pašu galveno.

Turklāt autors noteikti un ne vienreiz vien aprobežo savas pētīšanas priekšmetu ar saimniecības zemkopības pusi. Bet secinājumos viņš nemanot paplašina tematu, runādams par visu tank saimniecību un dažreiz pat par visu saimniecību. No lā rodas nepareizība, jo daudzi ..diferencēšanās", t. i., zemnieku proletarizēšanās un kapitālu nīšanās, momenti līdz ar to zūd (piem., tirdznieciskā lopkopība Jaroslavas guberņā un citi veidi, kādos maiņa ick|ūst lauksaimniecībā, kad tā specializējas).

Tālāk. Vai aiz skaitļu rindām dažreiz nepaliek nepamanīti saimniecību tipi, sabiedriski ekonomiskie tipi spēcīgais saimnieks-buržujs; vidējais saimnieķelis; pusprolctarie-lis; proletārietis)? Sīs briesmas ir (oti lielas, ņemot vērā statistiskā materiala īpašības. „Skaitļu rindas'* aizrauj. Es ieteiktu autoram ņemt vērā šīs briesmas: mūsu ,,katedrieši“ šādā veidā neapšaubāmi žņaudz datu dzīvo, marksistisko saturu. Nogremdē šķiru cīņu nebeidzamās skaitļu rindās. Autoram tas nav, bet lielajā darbā, ko viņš uzsāk, it īpaši jāņem vērā šīs briesmas, šī katedriešu, liberālu un narod-ņiku „līnija**. Tā jāņem vērā un jāapcērp, protams.

beidzot kaut kā līdzīgi Deus ex maehina* ir parādījies Maslovs. Cur? Quomodo? Quibus auxiliis?** Jo no marksisma taču viņa teorija ir ļoti tāla. Narodņiki viņu pareizi nosauca par „kritiķi** (= oportunistu). Vai varbūt autors viņam uzticējies vairāk nejauši?

Tādas ir manas domas, lasot interesanto un nopietno grāmatu. Spiežu roku un vēlu sekmes darbā. Izmantoju gadījumu, lai nosūtītu lielu sveicienu visai ģimenei, bet it īpaši ,.ūdensstiepējiem kleperiem**17 — vai atceraties?

Jūsu V. Uļjanovs

Uzrakstīta Parīzē

Pirmoreiz iespiesta J92S. g. Iespiesta pēc rokraksta

— kaili kas, kas parādās negaidīti, no ārienes, lied. ** — Kāpēc? Kādā veidā? Ar kādiem līdzekļiem? Red.

"

AVĪZES ,,PRAVDA“ redakcijai

Cienījamais kolēģi 1

Nosūtu vēl vienu I. Giļkas rakstu. Autors atgādina: gaidu avansu.

Neatliekami nepieciešams atbildēt viņam tūliņ pat (var • adresēt man, bet obligati uz īpašas lapiņas). Autors dzīvo Lembergā, speciāli pēti savu nozari, un tādu līdzstrādnieku vajag piesaistīt. Vēlreiz ieteicu izsniegt viņam avansu и n katrā ziņā atbildēt viņam tūliņ pat

NB*: Ja Giļkas raksti neder, tūliņ pat katrā ziņā sūtiet tos atpakaļ!

Sūtījumu saņēmām un nevaram nesūdzēties.

No grāmatām — tikai viena! Jel atrakstiet, kāpēc. Vai pārējās redakcijā atsūtītās grāmatas paņēmuši citi līdzstrādnieki? TJz ilgu laiku vai pavisam? Tādā gadījumā vajadzētu iekārtot nosūtīšanu uz laiku. Atkārtojam, bez grāmatām nevar strādāt.

Kantorim uzmanīgāk jāizturas pret to.

„Vēlētāja ceļa biedru" dabūjām 2'A. nedēļas pēc iznākšanas! liet tūlītēja atsūtīšana maksātu 5 кар. ...

Ar avīzēm tomēr iznākusi aizkavēšanās. Sēžam bez avīzēm un vēl nosēdēsim 2—3 dienas.

Ļoti ieteiktu nosūtīt reportieri uz pilsētas valdi uzzināt, cik paziņojumu ienāk** no dzīvokļu īrniekiem, un sākt sistemātiski drukāt par to (paskubinot sekmīgos rajonus un apelējot pie nesekmīgajiem). Laika palicis pavisam maz, un avīzei jāuzņemas viss šis darbs.

* — Nota bone — ievērojiet. Rcil.

** no Tcādiem rajoniem? ietām? ult., pēc iespējas sīkāk.

\

Pilsētas valdē caur pazīstamiem statistiķiem (vai oficiāli no redakcijas un Valsts domes locekļiem) jādabū visi statistiskie materiāli (ja to nav, jānopērk to gadu vai mēnešu ,,Reč“ vai kāda cita avīze) par 1., 2. un 3. Valsts domes vēlēšanām + Pēterburgas statistika (dzīvokļi, iedzīvotāji u. t. jpr.). Ja rokās ir šādi materiāli un ja ir saprātīgs reportieris, kas katru dienu vai 2—3 reizes nedēļā ierodas pilsētas valdē, tad var labi nostādīt avīzes nodaļu, kurā raksta par vēlēšanu gaitu.

Vai jūs sūtāt ,,Pravdu“ uz Viņi avīzei Wiener „Arbeiter-Zeitung"[2]? Sūtiet un mums atsūtiet tās bandroli.

Trockim ieteicu atbildēt pasta kastītē: „Trockim (Vine). Uz intrigu un tenku pilnām vēstulēm neatbildēsim". Trocka nelietīgā kampaņa pret ,,Pravdu“ ir caur un cauri meli un tenkas. Pazīstamais marksists, pļechanovietis Rotšteins (Londonā) mums rakstīja, ka esot saņēmis Trocka intrigu un atbildējis viņam: Pēterburgas ,,Pravdu“ nevaru apvab not ne par ko. Bet šis tenkotājs un likvidators melo pa labi un pa kreisi.

Būdams gatavs pakalpot, V. Uļjanovs

P. S. Vēl labāk būtu atbildēt Trockim pasta kastītē šādā veidā: „Trockim (Vine). Velti pūlaties, sūtīdami intrigu un tenku pilnas vēstules. Atbildes nebūs".

Uzrakstīto 19V2. g. 19. jūlijā SosūlUa no Krakatyas и: Pēterburgu

Pirmoreiz iespiesta 19.43. g. Iespiesta pie rokraksta

12

AVĪZES „ŅEVSKAJA ZVEZDA“ КEDAKCIJAI

Cienījamais kolēģi!

Saņēmu Jūsu lielo vēstuli un redzu, ka mums atkal un atkal vajag izskaidroties.

Vispirms — mazāk svarīgais. Par 2 кар. rindiņā korespondentus neatradīsim. Kamēr nav naudas, būs jāpietiek ar mūsu rakstiem par ārzemēm.

Tagad — galvenais. Jūs sūdzaties par vienmuļo noskaņu. Bet tas būs vienmēr, ja neievietosim polemiku, — ja tik stipri graizīsim Kameņevu (viņš raksta citādā noskaņā), — ja visu pielīdzināsim „pozitivam likvidatorisinam“. Un turklāt līdzstrādniekus jūs vispār izklīdināsit, ja arī turpmāk neievietosit un pat neatbildēsit un nesūtīsit atpakaļ rakstus (piemēram, manus: atbilde Blankam — svarīgai „Nedziestošas cerības^1418 un vairākus citus!!).

Paraugieties: avīze „Ņevskij Golos" tiek vadīta dzīvāk. Tā nebaidās polemikas. Tā aizskar. Tā droši pasaka līdz galam.

Izvairīdamās no „sāpīgajiem jautājumiem", ,.Zvezda" un ,,Pravda“ padara sevi par sausiem un vienmuļiem, neinteresantiem, nekaujinieciskiem preses orgāniem. Sociālistiskām organam vajag būt polemiskam: mūsu laiks ir traka sajukuma laiks, un bez polemikas neiztiksim. Jautājums ir tāds, vai vadīt to dzīvi, uzbrūkot, patstāvīgi izvirzot jautājumus, vai tikai sausi un garlaicīgi aizstāvoties.

Piemēram, „Avīzes „Zvezda" piekritējs" H>. nr-ā atbildēja labi. Redzams, ka tas ir principa cilvēks. Bet viņš tomēr nav izkliedējis briesmīgās bažas, kādas itin visur radījis (man ir vairākas vēstules) avīzes „Ņevskij Golos"18

0. nr. Kas lati īsti ir? Bija apspriede? Kā apspriede? Kāpēc? Viss tas ir neskaidrs! Taču, to nenoskaidrojot, neviens negrib strādāt. Ikviens saka: man taču ir tiesību zināt, kā labā es strādāju, ko es palīdzu iedabūt Domē? Vai tikai ne likvidatoru? Vai juceklīgu samierinātāju-troekistu? Vai es nepiedalos (netieši) „kopīgās platformas” sastādīšanā??

Šādi jautājumi paralizē enerģiju, rada sairumu.

Bet „Ņevskij Golos” uzbrūk žirgti, to vada dedzīgāk. Strādniekiem nedrīkst slēpt domstarpības (kā to dara „Pravda”), tas ir kaitīgi, postoši, smieklīgi. Nedrīkst ļaut pretiniekam, avīzei „Ņevskij Golos”, sūkt runāt par domstarpībām. „Pravda” ies kojā, būdama tikai „populārs”, „pozitīvs” organs, tas ir neapšaubāmi.

Tā droši vien uzvarētu, ja nebaidītos no polemikas, ja tieši runātu par likvidatoriem, ja to padarītu dzīvāku strīds, pret Akselrodu vērsts feļetons u. tml. Tādi raksti kā Aksel-roda saista uzmanību: visi strādnieki dzird par domstarpībām un tiecas uz atklātiem Akselroda paskaidrojumiem, kurš simtkārt drosmīgāk izrunā lietas līdz galam nekā mēs. Visi strādnieki dzird valodas par vienoto platformu, visi strādnieku vadītāji zina Akselroda feļetonu. — ja jūs cietīsit klusu, jūs būsit atpalikuši! Bet avīze, kas atpaliek, ir pagalam. Avīzei, vai tā bulu „Ņevskaja Z.vezda" vai „Pravda", jāiet visiem pa priekšu. „Pravdai” līdzās 2 „pozitīviem” rakstiņiem jādod polemika, — literārs Kameņeva rakstiņš — feļetons ar zobgalību par likvidatoru — u. tml. Vienmuļība un aizkavēšanās nav savienojama ar avīzes darbu. Bet „Pravdai” uzlikts vēl īpašs, divkārt svarīgs pienākums: ,,ko viņa vedīs", — lūk, ko visi vaicā, visi mēģina izlasīt starp rindām. Šeit (reizi četros gados, pirms vēlēšanām) ir svarīga satikšanās — nevar vadīt avīzi, kaut vai reti netiekoties ar pastāvīgiem līdzstrādniekiem. Padomājiet par to itin labi un itin drīz, jo laiks negaida.

Spiežu roku. Uļjanovs

iespiesta pēc rok raks la

Uzrakstīta Ю12. fj. 2 i. jūlija Sosūtitn no Ktvkouar. ": Pcterburpt* Pirmoreiz iespiesta 1923. o.

I»

AVĪZES ,,PKAVDA“ BED AKCIJAI

Cienījamais kolēģi!

Saņēmu Jūsu vēstuli par „neatliekamo lietu^1' un, atzīstos, izlasīju to skumju pilns. No šās vēstules skaidri redzams, ka mums nav pietiekamas savstarpējas saprašanās, kas „neatliekamajā lietā", tāpat kā katrā nopietnā lietā, sevišķi nepieciešama.

Bet lieta ir patiešām nopietna un — esmu ar Jums vienis pratis — neatliekama (protams, ne jau dažu dienu nozīmē) Lai te radītu savstarpēju saprašanos, vajadzētu tikties, tas maksātu 4—5 dienas un pavisam tikai " + " + 15 + 10= =47 rubļus ...

Visu, ko es pašlaik varu izdarīt Jūsu lūguma izpildīšana», es daru. Nosūtu rakstu „Par vēlēšanu platformu"20. Ceru. ka Jūs pēc šā raksta skaidri saskatīsit manus uzskatus.

Attiecībā uz grozījumiem tajā man jāizvirza sevišķi no teikumi (parasti, kā Jūs zināt, es tādus neizvirzu, pilnīgi paļaudamies, ka izturēšanās būs biedriska, koleģiālā, bet nevis āķīga). Šeit man nepieciešami šie sevišķie noteikumi — jo jautājums ir milzīgi svarīgs, ļoti dziļš principiāls jautājums.

Es varu piekrist tikai (1) apakšvirsraksta svītrošanai un

(2) minimāliem cenzūras (tikai!!) labojumiem trīs četrās vietās, atsevišķu vārdu labojumiem, nekādā ziņā ne vairāk. Ja arī tad nevarēs ievietot ne ,,Pravdā“, ne avīzē „Ņevskajn Zvezda“, sūtiet rakstu atpakaļ, man tas vajadzīgs Nevaru piekrist, ka izmet norādījumu par likvidatoriem.

Te viss jautājuma kodols ir tāds, ka likvidatori izliek lamatas: „dod šurp atklātu platformu" (bet klusībā likvi dators domā: es, sak, atklātā platformā parakstīšu visu). Un patiešām — atklātā platformā likvidators parakstīs visu!! Un tā bOs nevis platforma, nevis nopietna lieta, bet vulgārā pļāpāšana, „reformu" saraksts, sacensība ar liberāļiem uz viņu pamata, jo ikviens liberālis (līdz pat Tru-bcckojam) tagad, (5—8 nedēļas pirms vēlēšanām, parakstīs visu!! Liberāļi un likvidatori parakstīs visu, kaut tikai viņus ievēlētu IV Domē.

Te jāsaprot jautājuma principiālais kodols un nav jāsa-iiiulst mazliet „neparastu", „nepiederīgu" („Pravdai") izteicienu, polemikas dēļ u. t. jpr. Strādnieku lielum lielā daļa ļoti labi sapratīs noskaņu („nekropļo"), bet tā ir visa būtība. Visi sapratīs, kāpēc trešā jūnija Krievijā 6—8 nedējas pirms vēlēšanām ir smieklīga, muļķīga, vulgārā, nelietīga pat atklātu platformu sacerēšana. Un tas ir galvenais.

Šāds raksts, ievietots „Pravdā" feļetona veidā un kaut vai sīkā drukā, uzreiz nostāsies pozicijā un iznīcinās atklāto platformu sacerētāju avanturismu, iznīcinās viņu demagoģiju: „saki atklāti, kam tu tici". Vai tad tāpat nejautāja arī Katkovs: „saki atklāti, ka atzīsti patvaldību"?

„Pravdai" daudz ir jāveic vēlēšanās, un no tās daudz tiks prasīts. Būtu skandāls, ja „Pravdu" no kreisās puses izzobotu par atklātu platformu sacerēšanu. „Pravdai" īstenībā ir vadoša pozicijā. Tā godam jānotur. Vajag skaidri, mierīgi un noteikti pateikt: pret likvidatoriem. Un šo liberalēnn varza uzreiz būs iznīcināta. Lai izvirza savu sarakstu: neuzdrošināsies, jo piedzīvos lielu kaunu!! Gaidu drīzu atbildi.

Ar sveicienu Jūsu V. Uļjanovs

Uzrakstīta 1912. a• jūlija beigās

Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

14

AVĪZES ,,PRAVDA“ REDAKCIJAI

Cienījamais kolēģi!

Saņēmu Jūsu vēstuli un Vitimska vēstuli. Ļoti priecājos, saņemdams no viņa kādu ziņu. Taču viņa vēstules saturs mani ļoti satrauca.

Jūs rakstāt un kā sekretārs acīm redzot redakcijas vārdā, — ka „redakcija principiāli atzīst par pilnīgi pieņemamu manu rakstu pat līdz manām attiecībām pret likvidatoriem". Ja tā ir, kādēļ tad „Pravda“ neatlaidīgi, sistemātiski izsvītro gan no maniem rakstiem, gan no citu kolēģu rakstiem aizrādījumus par likvidatoriem?? Vai patiešām Jūs nezināt, ka viņiem jau ir savi kandidāti? Mēs to zinām noteikti. Mēs esam saņēmuši par to oficiālus paziņojumus no kādas dienvidu pilsētas, kur ir strādnieku kūrijas deputāts. Nav šaubu, ka tāds pats stāvoklis ir arī citās vietās.

,,Pravdas“ klusēšana ir vairāk nekā dīvaina. Jūs rakstāt: „redakcija uzskata par acīm redzamu pārpratumu", „ka viņu tur aizdomās par tiekšanos legalizēt platformas prasības". Bet jums taču jāpiekrīt, ka tas ir pats pamata jautājums, kas nosaka visa izdevuma garu, un turklāt jautājums, kas nesaraujami saistīts ar jautājumu par likvidatoriem. Man nav ne mazākās tieksmes „turēt aizdomās"; jūs zināt pēc pieredzes, ka arī pret jūsu cenzūras laboju miem es izturos milzīgi pacietīgi. Bet pamata jautājums prasa tiesu atbildi. Nevar atstāt līdzstrādnieku bez informēšanas, vai redakcijai ir nodoms iekārtot avīze vēlēšanu nodaļu pret likvidatoriem, nosaucot viņus skaidri un pre-cizi, vai arī ne pret viņiem. Vidusceļa nav un nevar būt.

Ja rakstu „nepieciešams iespiest tā vai citādi" (kā raksta redakcijas sekretārs), tad kā lai saprot Vitimski, ka „kaitē niknais tonis“? No kura laika nikns tonis pret to, kas ir nelādzīgs, kaitīgs, nepareizs (bet redakcija taču „principiāli" piekrīt!), kaitē dienas avīzei?? Gluži otrādi, kolēģi, nudien gluži otrādi. Bez „niknuma" rakstīt par kaitīgo nozīmē rakstīt garlaicīgi. Bet Jūs paši norādāt — un pareizi — uz vienmuļību!

Tālāk, par rakstu attiecībā uz 9. XI (korespondenta atbildi) jau sen man nav atbildes. Atkārtoju lūgumu: sūtīt atpakaļ cenzūrai nepieņemamo vai tādu, ko Jūs pilnīgi noraidāt.

„Pravdu“ saņemam neakurati (vakar nedabūjām nemaz!!). Avīzes „Zvezda" 14. nr. un 17. nr. nepavisam neesam redzējuši. Skandāls! Vai labāk nevar nosūtīt ar bandroli korektūras slejas nekā ļaut tām iet zudumā? Nosūtīšana maksā 2 кар. Būtu iegūts laiks. Līdzstrādniekam sūtīt korektūras, tas ir pavisam, pavisam likumīgi. Nakti aiziedams, izlaidējs iemestu bandroli pasta kastītē — un tas ir viss. (Tikai bandroles bieži vien saplīst, tās jātaisa lielākas, tikpat lielas kā avīzes. Vislabāk būtu lietot garas, šauras aploksnes; šādās aploksnēs iespieddarbi — aploksnes netiek aizlīmētas — nonāk drošāk, bet šīs aploksnes nemaksā daudz.) Sevišķi nepieciešams dabūt avīzes „Zvezda"

17. nr-u Šodien ceturtdiena: divas dienas nokavētas!!

Beidzot lūdzu man paziņot, vai nevar ievietot vienā vai otrā veidā (pēc „Nevskij Golos" parauga, kas ne vienreiz vien ievietojusi ziņas par ārzemju s.-d.) šādu jaunumu. Vācijas Vorstand^3 ir griezies pie " (sic![4]) s.-d. grupām, frakcijām un centriem, piedāvādams sarīkot kopīgu apspriedi attiecībā uz „vienību". Tā sauktais „Jeņiniskais" virziens atbildēja ar viskategoriskāko atteikšanos: kas var būt smieklīgāks un necienīgāks nekā šī vienošanās spēlīte ārzemēs ar „centriem un frakcijām", kas pierādījušas savu absolūto nespēku Krievijā? Nekādu sarunu ar viņiem, nekādas vienošanās ar likvidatoriem, — tāda bija tā sauktā „ļeņiniskā virziena" atbilde. Vai no šās ārkārtīgi muļķīgās

Trocka iedomas kaut kas ir iznācis un vai kaut kas iznāks, nav zināms.

Tātad lūdzu atbildēt: vai var tā vai citādi ievietot Jūsu rediģētajā avīzē korespondenci, kur stāstīts par šiem ,,Pa-rizes jaunumiem" un tie novērtēti? Vai cenzūras dēl tas iespējams vai arī pavisam neiespējams?21 (Es vaicāju tikai par cenzūras jautājumu, jo principiāli — uzdrošinos domāt, pamatodamies uz iepriekšējo vēstuli — redakcija nav par vienību ar likvidatoriem, vai ne tā?)

Ar biedrisku sveicienu V. Uļjanova

Iespiesta pēc rokraksta

(Jzrakstita 1912. о. 1- augustā Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu Pirmoreiz iespiesta 1930. g.

lo

A. M. GORKI JAM

Krakovā. 1. augustā 10Г2.

Krakau. Oesterreich.

Zwierzyniec. 218. Wl. Uljanow.

Dārgais А. МЛ

Saņēmu Jūsu vēstuli un sibīriešu vēstuli. Mana adrese tagad nav Parizē, bet Krakovā, — sk. iepriekš.

Lāga nesaprotu, no kādas īsti partijas Jūs mani esat sataisījies dzīt laukā, vai no eseru partijas, vai?

Nē, bez jokiem, Jūs esat piesavinājies sliktu paražu, mietpilsonisku, buržuāzisku — atmest ar roku: „visi jūs esat intriganti". Jel paskatieties uz eseru jauno literatūru: „Ierosme", „Ārzemju apgabala organizācijas vēstis", — salīdziniet ar izdevumu „Revojucionnaja Misļ", ar avīzi ,,Re-voļucionnaja Rossija", — un tad vēl ar Ropšinu etc. Atcerieties rakstu krājumu „Vechi" un Miļukova, Gredeskula polemiku (quasi* - polemiku) ar viņiem (Gredeskula, kas šobrīd atklājis, ka Krievijā neesot vajadzīga otra revolucija) utt., utt.

Salīdziniet visu to kopumā, s.-г., trudoviku. bezzaglavcu, kadetu 1908.—1912. gadu idejisko virzienu visu sumu ar to, kas ir bijis un ir sociāldemokrātiem (kāds, kaut kad, — droši vien vēsturnieks katrā ziņā izdarīs šo darbu). Jūs redzēsit, ka visi, burtiski visi ārpus sociāldemokrātiem risinājuši tos pašus, burtiski tos pašus jautājumus, kuru dēļ pie mums no partijas atšķēlās grupiņas uz likvidato-risma un otzovisina pusi. [5]

Par „intrigām" s.-d. vidu patīk kliegt buržujiem, liberāļiem, eserieni, kuri izturas pret „sāpīgajiem jautājumiem" nenopietni, velkas līdzi citiem, diplomatize, pārtiek no eklektisma. Sociāldemokrāti atšķiras no viņiem visiem ar to, ka s.-d. intrigā ietērpta grupu cīņa, kurām ir dziļas un skaidras idejiskas saknes, bet viņiem intriģēšana ir ārēji nogludināta, iekšēji tukša, sīkumaina, nožēlojama. Nekad un neparko es nemainītu sociāldemokrātu virzienu aso cīņu pret eseru un Ko nolaizīto tukšumu un nabadzību.

Cieši spiežu roku. Jūsu Ļeņins

P. S. Sveiciens M. F.l

P. S. Bet Krievijā ir revolūcijas uzplūdi, nevis kaut kādi citi, bet tieši revolūcijas. Un mums izdevās tomēr noorganizēt dienas avīzi ,,Pravda“ — starp citu, pateicoties tieši tai (janvara) konferencei^22, ko rej muļķi.

Nosūtīta uz Kapri s. (Itālijā)

Pirmoreiz iespiestu *924. ģ. Iespiesta pēc rokraksta

AVĪZES ,,PRAVI)A“ REDAKCIJAI

Cienījamais kolēģi!

Šodien mums raksta Kameņevs, ka Jūs esot viņam paziņojuši, it kā Jums ar Pļechanovu atkal esot nodibinājušās mierīgas attiecības, jo „pārpratumi" esot novērsti.

Es ļoti lūgšu paziņot, ko nozīmē šis sapnis. Mums bija pilnīgs pamats domāt, ka Dņevņicka un Pļechanova raksti, kuros runāts par piekāpšanos likvidatoriem (jo tieši par to viņi rakstīja, slēpdamies zem „vienības" karoga), nav pieņemti pilnīgi apzinīgi un noteikti. Kādi tad tur varēja būt „pārpratumi"?

Vai pēdējā vēstī nav jaunu pārpratumu?

Avīzes ,,Reč“ pēdējam, t. i., īstenībā vakarējam, 19. jūlija nr-a, ievadrakstam ir milzīga nozīme. Nav apšaubāms, ka kadeti ir darījuši visu iespējamo (un neiespējamo), lai ,,noklusētu“ avīzes „Zvezda" un „Pravda". Un tagad iet vaļā! Skaidrs, ka viņi paši līdz ar to atzinuši briesmas. Nevarēja klusēt un noklusēt. īzsisti no klusēšanas pozicijas. Bet Prokopovičs un Blanks žurnālā „Zaprosi Zizņi“ piebalso vēl rupjāk, muļķīgāk, raudulīgāk.

Manuprāt, nepieciešams tieši tagad pastiprināti brukt virsā avīzei ,,Reč“, ievietot vairākus rakstus pret to un uzkurināt cīņu vēl vairāk. Tas vajadzīgs tiklab principiāli (jo tikai „Zvezda" un „Pravda" ved kampaņu strādnieku demokrātijās vārdā; likvidatoriem gan ,.Reč“, gan „Proko-poviēi" labvēlīgi uzsit uz pleca), — kā arī praktiski (jo tieši šī cīņas atdzīvošanās katrā ziņā atdzīvinās ir strīdus, ir pārrunas ar vēlētājiem un viņu ierakstīšanos vēlētāju sarakstos).

Vai nevar uzzināt, cik pierakstās pa iecirkņiem, ielām, profesijām? Visai svarīgi būtu paskubināt ar konkrētiem piemēriem, lai radītu iecirkņu, ielu, profesiju sacensību.

Ceru, Jūs neatteiksities paziņot arī avīzei „Ņevskaja Zvezda“, ka es noteikti prasu atpakaļ savu rakstu — atbilde Blankam („Sīkie niķi“) — ja rakstu neievietos 18. nr-ā. Tad es katlā ziņā ievietošu to žurnālā. Tagad, kad visi liberāļi + likvidatori + bezpartejiskie &* Ko brūk mums virsū, mūsu klusēšana būtu noziedzīga.

Vēlēšanu kampaņa Pēterburgā sākta sekmīgi — hegemo niju iekarojušas ,,Zvezda“ un ,,Pravda“ — nevajag to iz laist no rokām un vajag novest lietu līdz galam. Tā ir tīri avīžnicciska interese bez visa pārējā, par ko es, protams, nerunāju.

Gaidu ziņas attiecībā uz „pozitivi atrisināto" jautājumu

Ar sveicienu V. Uljanovs

P. S. Gaidu atbildi par rakstiem „Pusgada darba rezul tati“ [6]“.

P. P. S. Vai nevar atsūtīt kaut vai izgriezumu no avīzes „Ņevskaja Zvezda" 17. n-rā — rakstiņu „Vienība vai šķel šanās“?

Uzrakstīta 1912. q. 2. auoustā

Nosūtīta no Krakovas uz Petertmrou Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

17

А. М. GOKK1JAM

Dārgais А. М.!

Ja Jūs atzīstat, ka „mūsu intrigas radījusi nesamierināmā idejisko sakņu atšķirība", — ka eseriem ir tas pats (ka kadetiem arī ir „Vechi", — to Jūs neesat piemetinājis, bet te šaubu nav), — ka veidojas reformistiska (labi izraudzīts vārds!) partija, — tad nevar teikt gan likvidatoram, gan viņa ienaidniekam: „abi jūs esat intriganti".

Tad to uzdevums, kas „intrigas" idejiskās saknes sapratuši, tajā nepiedalīdamies, ir palīdzēt masai sameklēt saknes, bet nevis attaisnot masu par to, ka tā uzskata strīdus par ,,ģenera]u personīgo lietu".

Mēs, „lideri, neesam sarakstījuši nevienas skaidras grāmatas, nevienas lietišķīgas brošūras"... Nav taisnība. Kā pratām, tā rakstījām. Ne mazāk skaidri, ne mazāk lietišķi kā agrāk. Un rakstījām daudz. Ir bijuši gadījumi — rakstījām pret cilvēkiem bez jebkādas „intrigas" (pret rakstu krājumu „Vechi", pret Cernovu; pret Rožkovu^24 utt.). [Vai Jūs esat redzējis visus avīzes ,.Ņevskaja Zvezda" numurus?)

...„Tā rezultāts: Krievijā strādnieku vidū pašlaik ir ļoti daudz labas... jaunatnes, bet viņa tik nikni noskaņota pret ārzemēm"... taktiski tas ir pareizi, taču tas nav ,.lideru" vainas rezultāts, bet tāpēc, ka Krievija un emigrantu centri ir atrāvušies vai, pareizāk, sarauti. Sarautais ir jāsasaista, bet liderus lamāt, tas ir lēti, populāri, taču maz noderīgi... „kas strādniekus atrunā no piedalīšanās konferencē". ..

Kādā konferencē? Ko tagad sasauc likvidatori? Jā, mēs arī atrunājam! Vai te Jums nav kāds pārpratums?

Lasīju, ka Amfiteatrovs esot rakstījis gandrīz vai Varšavas avīzē, ka IV Dome jāboikotē? Vai Jums nav šā raksta? Atsūtiet — es nosūtīšu atpakaļ.

liet Baltijas flotē vārās! Pie manis Parizē bija (starp mums runājot) specials, matrožu un sociāldemokrātu sapulces sūtīts delegāts. Nav organizācijas — vienkārši raudāt gribas!! Ja Jums ir sakari starp oficieriem, tad jādara viss. lai kaut ko noorganizētu. Noskaņojums matrožiem kaujiniecisks, taču atkal visi velti var iet bojā.

Bet žurnālā „Zaprosi 2izņi“ Jūsu raksti nav izdevušies. Starp citu, dīvains žurnāls, — likvidatoriski-trudoviski-vechisks. Starp citu, tieši „bezkārtu reformistiska“ partija ...

Jūs jautājat, kāpēc es esot Austrijā. CK šeit novietojusi biroju (starp mums runājot): tuvu robeža, to izmantojam, tuvāk Pēterburgai, 3. dienā saņemam avīzes no turienes, rakstīt turienes avīzēm tagad daudz vieglāk, līdzstrādā.šana nokārtojas labāk. Intrigu šeit mazāk, tas ir pluss. Nav labas bibliotēkas, tas ir minuss. Bez grāmatām grūti.

Cieši spiežu roku. Jūsu Ļeņins

Sveiciens M. F.

Uzrakstīta 19J2. p. augustā

Nosūtīta no Krakovas uz Kapri s.

(Itālijā)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1924 p.

18

AVĪZES ,,PRAVDA“ REDAKCIJAI

Cienījamais kolēģi! Jūs vēlreiz atgādināt man par paziņas adresi. $o adresi jūs reiz man lūdzāt, un es to jums nosūtīju. Es to pierakstīju — labi to atceros — pašās beigās kādai garai vēstulei. Paskatieties, ja tas iespējams. Tomēr vienkāršāk būs atkārtot adresi vēlreiz. Lūk, tā: Herrn Kurt Lausclīner, Beuthen (Ober-Schlesien) Piekarerstr. И)./III. Vācijā. Pašā vēstulē nepieciešams piebilst; Horsing kgm: Fiir Herrn Horsing (Vācijā ir divas Beitenas, tāpēc nepieciešams piebilst: ,,01>er Schlesien") ... saņēmu. Liels paldies. Danska manuskripts arī ir saņemts. Ļoti brīnos, ka šodien, saņēmis no jums gan ,,Pravdu“, gan vairākas melnās avīzes, nesaņēmu avīzes „Ņevskij Golos“ ceturtdienas numuru. Bet man vairāku svarīgu iemeslu dēļ visai nepieciešams tūliņ pat dabūt iznākošo avīzi „Ņevskij Golos". Ja tā nav iznākusi, tad, lūdzu, neesiet laisks un uzmetiet par to tūdaļ pāris vārdu. Man ir ārkārtīgi svarīgi zināt, cik vien iespējams, drīzāk, vai tā ir iznākusi ceturtdien, 2,L augustā (kā „Ņevskij Golos" 17. augustā solīja), un, jn ir iznākusi, tad saņemt eksemplariņu. Pie tā paša. Sen jau nosūtīju jums sarakstu par avīžu „Zvezda", „Ņevskaja Zvezda", „Pravda" un „Zivoje Djelo" numuriem, kuru nav manā komplektā. Jūs vēl vienmēr neatbildat, vai varat nosūtīt. Taču kāds kopīgs paziņa man šinīs dienās paziņoja, ka avīžu „Zvezda" un „Ņevskaja Zvezda" komplekti jums esot. Lūdzu, uzrakstiet, vai saraksts, ko jums nosūtīju, ir saglabājies un vai jūs varēsit nosūtīt iztrūkstošos numurus. Izmantoju gadījumu, lai apsveiktu b. Vitimski (ceru, jums nebūs grūti nodot viņam šo vēstuli) sakarā ar izcili veiksmīgo rakstu ,,Pravdā“ (98. иг-ā)25, ko es šodien saņēmu. Temats izraudzīts ārkārtīgi savlaicīgi un īsā, bet skaidrā formā izstrādāts lieliski. Vispār būtu labi laiku pa laikam atcerēties, citēt un izskaidrot ,,Pravdā“ Ščedrinu un citus ,,vecās“ narodņiciskās demokrātijās rakstniekus. „Pravdas" lasītājiem — 25 000 cilvēkiem — tas būtu īstā laikā, interesanti, un iznāktu arī strādnieku demokrātijās tagadējo jautājumu apgaismošana no citas puses, citā balsī.

Cik liels ir „Pravdas" metiens? Vai nedomājat, ka būtu derīga ikmēneša statistika, kaut arī īsa (metiena lielums, pilsētas un rajona nosaukums). Kādi var būt apsvērumi par to, ka tādu nevajag iespiest. Ja īpašu apsvērumu nav, tad. man šķiet, vajadzētu iespiest.

Gandrīz aizmirsu. Mēs esam saņēmuši vairākas sūdzības no dažādām vietām ārzemēs, ka „Pravda" nepienākot ne tad. ja uz to parakstās, ne tad, ja iesūta naudu par atsevišķiem numuriem. Tagad es regulāri nesaņemu. Tātad nav šaubu, ka ekspedicijā viss nav kārtībā. Lūdzu, rīkojieties enerģiskāk. Apskatiet paši ārzemju vēstules, kurās runāts par parakstīšanos, un tieciet skaidrībā. Sūtiet 1 eksemplāru „Pravdas" un avīzes „Ņevskaja Zvezda" pēc adreses: Frl. Slutzky: Katherinenstr. 8 g. H. II (bei VVorte), Halensee, Berlinē.

Uzrakstīta 1012. g. X. septembri

Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1023. g. ' noraksta

1»

Л. М. GOHKIJAM

Dārgais А. М.! Kā nu ir ar Jūsu veselību? Pēdējo reizi Jūs ziņojāt nelabas vēstis — temperatūra paaugstinoties u. tml. Vai esat pilnīgi atspirdzis? Uzmetiet pāris vārdu būšu ļoti pateicīgs.

,,Pravdā“ Jūsu arvien vēl nav un nav. Žēl. Bet vajadzētu atbalstīt avīzi.

Mēs tagad esam „līdz ausīm iestrēguši" vēlēšanas. Absen-tisms velnišķīgi liels. Strādnieku kūrijā arī. Tomēr visur ievēlēti sociāldemokrāti. No vēlēšanu iznākuma |oti daudz kas atkarīgs partijas celtniecībā.

Vai par likvidatoru konferenci esat dzirdējis?

Kurā žurnālā iespiedīsit savus darbus? Kā ir ar žurnālu ,,Znaņije“?

Cieši spiežu roku un novēlu drīzāk un labāk atspirgt.

Sveiciens M. F.

Jūsu Ļeņins

P. S. Mana adrese nav Parizē, bet Krakovā, Ulica Lubo-inirskiego. 47. Krakau.

P. S. Vai esat redzējis avīzi ,,Luč“? Vai neesat dzirdējis, kas par pasākumu ir ,,Djeņ“? Klīst baumas, ka tas esot Vītes organs ...

Uzrakstīta 1912. p. oktobra sakuma

Nosūtīta no Krakovas n: Kupri s < Itālijā)

Pirmoreiz iespieda IK7. e Iespiesta wc rokraksta / 35. sēj.

А. М. GORKIJAM

Dārgais А. МЛ Šinīs dienās saņēmu no Pēterburgas „Pravdas" redakcijas vēstuli, kurā viņi lūdz, lai es aiz rakstot Jums, ka viņi būtu ārkārtīgi priecīgi, ja Jūs pastāvīgi darbotos līdzi avīzē. „Gribam, lūk, piedāvāt Gorkijam 25 кар. par rindiņu, bet baidāmies, ka viņš neņem Jaunā“ tā viņi man raksta.

Manuprāt, te nepavisam nav ko ņemt jaunā. Par to, ka Jūsu līdzdarbība var grozīties honorārā apsvērumu ietekmē, neviens nevar pat domāt. Gluži tāpat visiem ir zināms, ka strādnieku ,,Pravda“, kas parasti maksā 2 кар. par rindiņu, bet visbiežāk nemaksā neko, vispār nav spējīga piesaistīt ar honorāriem.

Taču tajā apstāklī, ka strādnieku avīzes līdzstrādnieki saņemtu kaut jel kādu, bet regulāru atalgojumu, nav nekā jauna, „bet tikai labs". Metiens tagad ir 20—25 tūkstoši. Laiks sākt domāt par drošu nostādīšanu un līdzstrādnieku darba atalgošanu. Kas tur ļauns, ja visi strādnieku avīzē strādājošie pamazām sāks nopelnīt? Un kas šajā priekšlikumā var būt apvainojošs?

Esmu pārliecināts, ka Pēterburgas „Pravdas" redakcijas bažas ir pavisam nepamatotas un ka viņas priekšlikumu Jūs neuzņemsit citādi kā tikai biedriski. Uzmetiet pāris vārdus viņiem tieši uz redakciju vai arī man.

Rīt Pēterburgā balsotāju vēlēšanas (strādnieku kūrijā). Cīņa ar likvidatoriem ir iedegusies. Maskavā un Charkovā uzvarējuši partijnieki.

Vai esat redzējis avīzi ,,Luč“, un vai vispār to saņemat? Lūk. apmainījuši kārtis un izliekas par „labiem"!

Redzēju sludinājumu par žurnālu ,,Krugozor“2e. Vai las ir Jūsu pasākums, vai ari Jūs tur esat viesis?

(liesi spiežu roku un vēlu vispirms veselību. Sveiciens

M. F.

Jūsu Ļeņins

47. Uiica Lubomirskiego. Krakau.

Uzrakstīta 1912. p. 17. oktobri Nosūtīto no Krakovas n- Kapri s.

- Itālijā)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta l'J'li. (J

21

AVĪZES „PRAVDA“ REDAKCIJAI

Cienījamais kolēģiI Šodien izlasīju avīzēs „Pravda" un ,,Luč“ par vēlēšanu iznākumiem strādnieku kūrijā Pēterburgā. Nevaru neapsveikt jūs sakarā ar 146. nr-a ievad rakstu: sakāves brīdī, kura nav sociāldemokrātu sagādāta (skaitļus analizējot, kļūst skaidrs, ka likvidatorus iedabū juši ne sociāldemokrāti), redakcija uzreiz uzņēmusi pareizu, stingru, cienīgu toni, norādīdama, kāda nozīme ir principiālai pozicijai, protestējot pret „pazemošanu". Nesaprotiet šīs rindas aplam. — Nedomājiet, ka tās radījis kaut kas cits kā tikai vēlēšanās dalīties domās, kas pastāvīgam līdzstrādniekam ir tik dabiska. Laiks bija grūts. Cīņa smaga. Bija darīts gandrīz viss iespējamais, bet sairums ietekmēja, un bezpartejiskie atdeva balsis oportunistiem. Toties neatliekamāks ir stingri principiāls, neatlaidīgs un pastāvīgs saliedētas veselas vienības darbs (piemēram, saliedētas re dakcijas vai līdzstrādnieku kolēģijas u. tml.), lai darbotos pret sairumu.

Ārkārtīgi svarīgi ir nepārtraukt „Pravdas" sākto vēlēšanu pētīšanas darbu, bet to turpināt. Savākt un iespiest visu kandidātu (no 13 jums ir tikai 9) balsis. Savākt un iespiest anketu par to, kā balsojuši bezpartejiskie, kā balsojuši puti-lovieši (7 un 2 likvidatori), semjaņikovieŠi (2 un 1 likvidators) utt. — pēc rūpnīcām.

Tikai ,,Pravda“ var sekmīgi veikt šo svarīgo darbu.

Sveiciens un labākie novēlējumi.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1912. g. 2. novembri

Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1923 g. noraksta

2*.'

AVĪZES „SOCIĀLDEMOKRĀT^4* REDAKCIJAI

UZRAKSTS UZ J. V. STAĻINA SASTĀDĪTS „PĒTERBURGAS STRĀDNIEKU norādījumā savam strādnieku DEPUTĀTAM** NOVILKUMA!I

NU Katrā ziņā sūtīt at pakal II Nenotriept. Ir ar kārtīgi svarīgi šo dokumentu saglabāt! Salikt.

Uzrakstīta /9/2. y. novembra pirmo ja pusē

No sūtīta no Krakovas uz Parizi

Iespiesta pčc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1932. ■ Г». maijā avīzes ,tPravda" 123. nr-ā

23

AVĪZES ,»PKAVDA“ KEDAKCIJAI

Dārgais kolēģi! Nosūtu jums Pēterburgas norādījumu, kas nejauši, pateicoties kādam Joti izdevīgam gadījumam, no Pēterburgas nonāca mūsu rokās. So norādījumu Pēterburgas deputātam katrā ziņā ievietojiet redzamā vietā ar lieliem burtiem. Pilnīgi nepieraujams, ka ,,Luč“. sagrozot norādījumu, jau runā par to un ievieto rakstiņus, bet „Prav-da“, kuras piekritēji norādījumu sastādījuši, izdabūjuši cauri, laiduši apgrozībā, par to klusē... Kas tā par lietu? Vai tad strādnieku avīze var eksistēt, ja lā tik nevē rīgi izturēsies pret to, kas interesē strādniekus? (Pats par sevi saprotams, ka gadījumā, ja atsevišķus izteicienus un Crazes cenzūra nepieļauj, tad iespējami atsevišķi grozījumi, kā to parasti dara šādos gadījumos.) Taču šādu lietu neievietot nozīmē ne tikai radīt pamatu simtiem konfliktu, kuros ,,Pravda“ izrādīsies par vainīgu, bet arī stipri jo stipri kaitēt tīri avīžnieciskai lietai, avīzes izplatīšanai un avīzes kā uzņēmuma nostādīšanai. Avīze taču nav tāda lieta, ka lasītājs tikai lasa — rakstītājs tikai raksta. Avīzei pašai jāmeklē, pašai laikus jāatrod un savlaicīgi jāievieto zināms materials. Avīzei jāmeklē un jāatrod tai vajadzīgie sakari. Bet te nu pēkšņi norādījums Pēterburgas deputātam, norādījums, kurš nāk no ,,Pravdas“ piekritējiem, bet kura ,Pravdā“ nav ... Lūdzu, pēc šās vēstules saņemšanas nekā vējoties atbildiet.

Uzrakstīta 1912. u. 24. лодотЬп

Sosūtita nu Krakovas uz Pelarkurea Iesviesta pēc ннМнюкШ

Pirmoreiz iespiesta /92Я. a. noraksta

24

AVĪZES „pravda* redakcijai

Dārgais kolēģi! Kļuvām ļoti bēdīgi, ieraudzījuši „Prav-das“ svētdienas numurā^28 divas kļūmes: pirmkārt, nav rak sliņa par Bazeles kongresu; otrkārt, nav iespiests Badajeva u. c. apsveikums kongresam. Pirmajā punktā ir ari mūsu vaina, jo mēs rakstu neesam nosūtījuši. Mēs bijām aizņemti ar ārkārtīgi steidzamiem, svarīgiem darbiem. Uzrakstīt tādu rakstu nepavisam nebūtu grūti, bet to, ka kongresu atklāj svētdien, to ,,Pravdas“ redakcija zināja. Turpretim par otro nolaidību pilnīgi atbild Badajevs. Pavisam nepiedodami, ka viņš nerūpējas par savu avīzi; — ka viņš paraksta vienalga ko, nenesdams to tūliņ uz savu avīzi. Pēterburgā strādnieku avīze, kurā nedarbojas līdzi Pēterburgas strādnieku deputāts (un turklāt vēl ,,Pravdas“ piekritējs), — ir nejēdzīga lieta. Visai nepieciešams, ka šim svarīgajam robam veltī, cik vien iespējams, vairāk vērības gan visa redakcija, gan Baturins^2" (kuram, starp citu, lūdzu nodot šo vēstuli un no kura būtu ļoti patīkami saņemt pāris rindu), gan deputāts.

Jūs lūdzāt Gorkija adresi. Te tā būs: Signor Massimo Gorki. Villa Spinola Capri (Napoli). Italic. Itālijā. Neapolē.

Te jums būs Romas korespondenta adrese, aizrakstiet viņam, viņš rakstīs ,,Pravdā“: B. Antonovs. В. Antonoff, Via !e Giulio Cesare, 47. Roma. Romā. Itālijā.

Kāpēc nesūtiet naudu, kas pienākas. Nokavēšana mūs stipri apgrūtina. Lūdzu, nenokavējiet. Kāpēc neatbildējāt uz lūgumu iespiest avīzē sludinājumu, ka redakcija meklē ..Pravdas" 5.—10. nr-u?

Vēlu visu labāko. .lūšu V.

I’rrafcsfi/ti 1912. t). 'Jti. novembri SomiШа no Krakovas uz Peterburou Pirmoreiz iespiesta 1923, j,>.

Iespiesto ļ>cc nui&inrnkstu izaatanota noraksta

А. М. GOītKIJAM

Dārgais AI. M.! Nezin kāpēc sen nav n» Jums nekādu ziņu. Kā dzīvojat? Vai esat vesels?

Šodien saņēmu „Pravdas" 187. nr-u līdz ar parakstīšanos uz 1913 gadu. Avīzei klājas grūti: pēc metiena krišanās vasarā atplaukums ir ļoti lēns un deficits ir joprojām. Pagaidām pārtrauca pat maksāšanu diviem pastāvīgiem līdz strādniekiem, tā padarot mūsu stāvokli ārkārtīgi grūtu.

Domājam attīstīt strādnieku vidū pastiprinātu aģitāciju par parakstīšanos, lai ar savākto naudu nostiprinātu avīzi un paplašinātu, jo citādi, Domei sākoties, nepavisam neatliek vietas rakstiem.

Ceru, ka arī Jūs piedalīsities aģitācijā par parakstīšanos, lai palīdzētu „izvilkt" avīzi. Kādā veidā? Ja ir pasaka vai kaut kas piemērots, — tad sludinājums par to būs ļoti laba aģitacija. Ja nav. — nosūtiet solījumu dot tuvākajā nākotnē un tieši 1913. gadā. Beidzot, vienkārši dažas rindas Jūsu vēstulē strādniekiem par to, cik svarīgi ir aktivi (ar parakstīšanos, izplatīšanu, līdzek|u vākšanu) atbalstīt strādnieku avīzi, arī būtu ļoti laba aģitacija.

Uzrakstiet, lūdzu, vai nu vienu, vai otru — tieši „Prav-das“ redakcijai (Jamskaja, 2, S.-Pēterburgā) vai man šurp. Uljanow. (47. Lubomirskiego. Krakau.)

Kara droši vien nebūs, un pagaidām mēs paliksim šeit, ,,izmantodami" poļu kvēlo naidu pret carismu.

Likvidatori tagad iet uzbrukumā pret revolucionārajiem streikieml Noslīdējuši. Uz 9. janvari viens otrs runā par streiku un demonstrāciju.

No strādnieku deputātiem pirmoreiz triju Domju laikā

(2., 3. un 4.) partijas pusē ir viss galveno guberņu deputātu sešnieks. Smagi, bet tomēr lieta iet uz priekšu.

Vai lasījāt Ropšina „aizstāvēšanu" izdevumā „Zaveti" domas un kritikas brīvības" vārdā? (atbildē uz Natansona un Ko vēstuli redakcijai). Tas taču ir ļaunāk nekā jebkāds likvidatorisms, — juceklīgs, gļēvs, izvairīgs un tomēr sistemātisks renegatisms!

Peldam „pret straumi"... Pur revolucionāru aģitāciju masās tagad jācīnās pret ļoti daudziem „arī - revolucionāriem". .. Strādnieku masās revolucionārs noskaņojums ir neapšaubāmi, bet jaunā demokrātiskā inteliģence (to skaitā arī strādnieku) ar revolucionāru ideoloģiju aug lēnām, paliek iepakaļ, pagaidām vēl nepanāk.

Varen liels sveiciens!

Uzmetiet pāris vārdus.

Jusu Ļeņins

P. S. Sveiciens M. F.! Viņa nezin kāpēc pavisam, pavisam vairs neraksta ...

Uzrakstīta 1912. о 22. vai 23. tir cembri

lespiesla pēc rokraksta

Nosūtīta uz Kapri s. (Itālijā) Pirmoreiz iespiesta 192i, о

1913. ff.

26

Л. M. GOKKIJAM

Dārgais A. M.l Apsveicu ari Jūs ar jauno gadu, vēlu visu. visu labāko, bet visvairāk veselību! Pie mums šeit pašlaik ir Maļinovskis *°, Petrovskis un Badajevs. Vakar saņēmu Jūsu vēstuli, lasīju to viņiem priekšā, visi bija ārkārtīgi priecīgi. Maļinovskis gribēja braukt pie Jums, bet laikam tālais ceļš neļaus. Ech, kaut Jūs varētu tuvāk... Ja vese lība atļautu, pārvākties uz šejienes Galicijas kūrortiem, piemēram, Zakopani, sameklēt kalnos veselīgu vietu, divi dienas tuvāk Krievijai, strādnieku braucienus varētu padarīt biežākus, atkal iekārtotu strādnieku skolu®1, pāriešana pāri robežai nav grūta, brauciens no Pēterburgas maksā 12 rbļ.. sakari ar Maskavas, ar dienvidu strādniekiem ari ir iespē jami!... Esmu sasapņojies sakarā ar M. F. braucienu... Viņa brīnišķīgi sadomājusi, patiešām brīnišķīgi. Ja ir izde vība, katrā ziņā uzrakstiet, vai viņai izdevies legalizēties (droši vien izdosies). Vēl uzrakstiet, kā lai Maļinovskis viņu atrod Pēterburgā vai Maskavā. Caur Tichonovu? Ja „Prav das“ paplašināšanai un nostiprināšanai neatradīsim nau diņu, tad avīze būs pagalam. Tagad deficits ir 50—60 rbļ. dienā. Jāpalielina metiens, jāsamazina izdevumi, jāpapla šina avīze. 200 numurus izturējām — rekords. Taču siste mutiski ietekmējam marksistiskā garā 20—60 tūkstoš lasītājus strādniekus, varen liels darbs, būtu velnišķīgi žēl. ja tas ielu bojā. Apdomājam no visām pusēm un visvisādi kopā ar deputātiem, kā varētu izkļūt no ,,Pravdas“ grūtā stāvokļa, bet baidāmies, ka bez financialas palīdzības no malas — neizvilksim.

Maļinovskis. Petrovskis un Badajevs sūta .Tunis dedzīgu sveicienu un labākos novēlējumus. Puiši ir krietni, it īpaši pirmais. Var, nudien var kopā ar šādiem ļaudīm uzcelt strādnieku partiju, kaut gan grūtības ir neticami lielas. Krakovas bāze ir izrādījusies derīga: pilnīgi „atmaksāju sies“ (no mūsu lietas viedokļa) mūsu pārcelšanās uz Krakovu. Deputāti apgalvo, ka strādnieku masu vidū revolu cionarais noskaņojums neapšaubāmi augot. Ja tagad radītu labu proletārisku organizāciju, bez nodevēju-likvidatoru traucējumiem. — tad sazin velns kādas uzvaras var izcīnīt apstākļos, kur kustība no apakšas aug...

Tas, ko Jūs ziņojat par vēstulēm no Krievijas, ir ļoti interesanti un raksturīgi. Meņševiki strādnieki teic, ka Krie vija esot pārdzīvojusi MarksuII Un tas nav vienīgais gadi jums. Likvidatori ievieš tādu nekrietnību, tādu nodevēju garu, tādu renegatismu, ka pat iedomāties grūti. Un te nu vēl tūkstoš intrigu, lai „savienotos" ar viņiem: vienīgais

līdzeklis, kā sagandēt visu lietu, sabojāt ar grūtībām sākto partijas celtniecību, tas ir atkal sākt intrigas — „savienošanās" ar likvidatoriem. Nu, mēs vēl pakarosim ...

Jūsu priekam par vperjodiešu atgriešanos esmu gatavs pievienoties no visas sirds, ja tikai... ja tikai pareizs ir Jūsu pieņēmums, ka „machisms, dieva taisīšana un visi šie numuri ir iesliguši uz visiem laikiem", kā Jūs rakstāt. Ja tas tā ir, ja vperjodieši to ir sapratuši vai tagad sapratīs, tad es dedzīgi pievienojos Jūsu priekam sakarā ar viņu atgriešanos. Bet es pasvītroju „ja tikai“, jo pagaidām vēl tas ir vairāk vēlējums nekā fakts. Atcerieties mūsu „pēdējo tikšanos" Kapri salā 1908. gada pavasarī ar Bogdanovu, Bazarovu un Lunačarski? Atcerieties, es teicu, ka būs jāški ras uz kādiem 2—3 gadiņiem, un tad vēl M. F., kas bija par priekšsēdētāju, traki sāka protestēt, saukdama mani pie kārtības u. tml.!

Izrādījās — 4l/s, gandrīz 5 gadi. Un tas vēl nav daudz tādam visdziļākā sabrukuma periodam, kāds bija 1908. 19". g. Nezinu, vai Bogdanovs, Bazarovs, Voļskis (pusanar-chists). Lunačarskis, Aļeksinskis ir spējīgi kaut ko mācīties no 1908.—19". g. smagās pieredzes? Vai viņi ir sapratuši, ka marksisms ir kaut kas nopietnāks, dziļāks, nekā viņiem licies, ka nevar ņirgāties par to, kā mēdza darīt Aļeksinskis, vai nonievāt to kā nedzīvu lietu, kā darīja pārējie? Ja ir

" sapratuši, — tūkstoš sveicienu viņiem un viss personīgais (ko neizbēgami ienesusi asā cīņa) vienā mirklī tiks iznīcināts. Nu, bet, ja nav sapratuši, nav iemācījušies, tad neņemiet ļaunā: draudzība paliek draudzība, bet pienākums paliek pienākums. Pret mēģinājumiem ķengāt marksismu vai jaukt strādnieku partijas politiku karosim, dzīvību ne žēlodami.

Esmu \oti priecīgs, ka atradies ce(š, lai vperjodieši pa kāpeniski atgrieztos taisni caur „Pravdu", kas viņus ne grāva tieši. Ļoti priecājos. Bet taisni paliekamos tuvināšanās dēļ tagad uz to jāiet lēnām, uzmanīgi. Tā es ari aizrakstīju ,,Pravdai“. Uz to jāvērš savi pūliņi aiī tiem, kas draudzīgi uzlūko vperjodiešu atkalapvienošanos ar mums: uzmanīga, pieredzē pārbaudāma vperjodiešu a t -griešanās atpakaļ no machisma, otzovisma, dieva taisīšanas var dot velnišķīgi daudz. Mazākā neuzmanība un „machisma, otzovisma slimības u. t. jpr. recidivs“ — un cīņa uzliesmos vēl niknāk... Neesmu lasījis Bogdanova jauno „Dzīvās pieredzes filozofiju": droši vien tas pats machisms jaunā tērpā ...

Ar Sergeju Moisejevu Parizē mēs esam ļoti labi saistīti, sen viņu pazīstam un kopā strādājam. Tas ir īsts partijnieks un boļševiks. Kopā ar tādiem cilvēkiem tad arī ceļam par tiju, bet viņu ir palicis velnišķīgi maz.

Vēlreiz spiežu roku, vajag taču vēstuli beigt, jau tā esmu izstiepis nepieklājīgi garu. Esiet jel veselsl

Jūsu Ļeņins

N. K. sūta dedzīgu sveicienu!

(Pie mums te vēl saradušies vairāki labi darbinieki no Krievijas. Rīkojam apspriedi,2. Ech, naudas nav, citādi mēs no šejienes bāzes izdarītu velns zina ko!)

Šodien rakstu ,,Pravdai“, lai viņi, pajautājuši Tichono vam, iespiež, ka Tichonovs un Jūs pārzināt ,,Pravdas“ be-Ietristikas nodaļu. Vai ne? Uzrakstiet ari viņiem, ja neie spiedīs.

Uzrakstīta 1913. u. janvara sākumu

Nosūtīta no Krakouas uz Kapri $■ f Itālijā)

Pirmoreiz iespiesta 19l25. p.

N. A. RUBAKINAM

25. 1. 1913.

Cienījamais biedri!

Izpildīdams Jūsu lūgumu, nosūtu Jums tik īsu ,,ekspozē“, kādu vien varēju^3*. Ja Jūs nebūtu piebildis, ka „polemikas vēsture" Jūsu grāmatā nav izslēgta, tad boļševisma apskats būtu pavisam neiespējams.

Turklāt šaubas manī radīja Jūsu frāze: „Pacentīšos nciz daiīt Jūsu raksturojumā nekādus grozījumus". Man jāuz stāda noteikums, ka iespiešana var notikt, neizdarot itin nekādus grozījumus (par tīriem cenzūras grozījumiem, pro tarns, varētu sarakstīties īpaši).

Ja nederēs — lūdzu, sūtiet lapiņu atpakaļ.

Ar biedrisku sveicienu N. Ļeņins

Mana adrese: VV1. Uljanow. 47. Lubomirskiego. Krakau Autriche.

Nosūtīta no Krakovas uc К tarani i Šveicē)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1930. p

28

Л. M. GORK1JAM

Dārgais А. M.i Pret to, ka Jūs sūtāt manu vēstuli Ticho-novam, man, protams, nav nekādu iebildumu.

Lunačarska feļetons „Starp bailēm un cerībām" pēc tā. ko Jūs stāstījāt, mani ieinteresēja. Vai Jūs to nevarētu atsūtīt man, ja Jums ir brīvs? Gadījumā, ja pieprasīsit, aku rati aizsūtīšu atpakaļ.

Līdzekļu vākšana Maskavas avīzei mūs gauži icprieci nāja *4. Pie šā darba ķersies Maskavas apgabala mūsu deputātu trijnieks: Maļinovskis, Šagovs un Samoilovs. Tas jau ir norunāts. Bet vajadzīga piesardzība: nenostiprinot ,,Pravdu“. nevar ķerties pie Maskavas avīzes. Mums ir plāns avīzes ..Moskovskaja Pravda“ organizēšanai.

Lūdzu, aizrakstiet Ticlīonovam, lai viņš runā tikai ar Badajevu un Maļino и s к i, bet ar viņiem lai parunā katrā ziņā.

Jūsu vēstulē mani sevišķi iepriecināja vārdi: „No visiem Krievijas inteliģences plāniem un pieņēmumiem pilnīgi neapšaubāmi redzams, ka sociālistisko domu caurstrāvo daždažādi tai pašos pamatos naidīgi virzieni: tur ir gan mistika, gan metafizika, gan oportunisms, gan reformisms, gan narodņicisma atraugas. Visi šie virzieni jo vairāk naidīgi tāpēc, ka tie ir ārkārtīgi ne not e i к t /, un, tā kā viņiem nav savu katedru, tad tie nevar noformēties pietiekami skaidri".

Pasvītroju vārdus, kas mani sevišķi sajūsmināja. Tieši tā: „pašos pamatos naidīgi" un jo vairāk tāpēc, ka ir nenoteikti. Lūk, Jūs jautājat par Stepanovu (I. I.). Kas viņš izrādījās (taču puisis ir labs. darbīgs, ar zināšanām uti.) sabrukuma un svārstību laikmetā? (1908.- 19".). Gribēja samierināt ar vper jodiešiem. Bet tas taču nozīmē, ka svārstījies pats.

Rakstīja man vēstules, ka Krievijā demokrātiskajai revolūcijai esot jāpārvelk krusts, ka pie mums bez revolūcijas notikšot tāpat kā Austrijā. Es viņu par šīm vulgaritatēm norēju par likvidatoru^8". Apvainojās. Bet vēlāk Larim presē šāva vaļā viņa domas.

Tagad Stepanovs demonstratīvi raksta nevis mūsu avīzē, net Irkutskā Rožkova avīzē „Novaja Sibir“8e. Un vai Jūs zināt, kādu „virzienu** atklājis Rožkovs? Vai esat lasījis viņa rakstu žurnālā „Naša Zarja“ 19". gadā un manu atbildi avīzē „Zvezda**?87 Un Rožkovs ir ietiepies savā archi-oportunismā. Bet Stepanovs? Allachs vien to zina. Tieši: .,ārkārtīgi nenoteikta** un juceklīga pozicija. Stepanovam es tagad nekad nekādu kaut cik patstāvīgu nodalu neuzticētu: aizlēks un pats nezinās, kurp. Bet līdzstrādnieks droši vien varētu būt derīgs. Viņš ir no tiem, kas „nav likuši skaid-rībā“. Uzdot viņam „organizēt*1 nodaļu — nozīmē pilnīgi droši pazudināt tiklab viņu, kā ari nodaļu.

Jūs rakstāt: „Ir laiks, lai mums būtu savs žurnāls, bet tam mums nav pietiekama daudzuma labi sadziedājušos cilvēku**.

Šās frāzes otro daļu es nepieņemu. Žurnāls tiktu sadziedāties pietiekamam daudzumam cilvēku, ja būtu tikai žurnāls, būtu tikai kodols.

Kodols ir, bet žurnālā (liela) nav ārēju iemeslu dēļ: nav naudas. Esmu pārliecināts: ja būtu nauda, tad mēs arī tagad liktu galā ar lielu žurnālu, jo kodolam var piesaistīt par maksu daudz līdzstrādnieku, izdalot tematus un sadalot vietas.

Kamēr naudas nav, manuprāt, vajag ne vien sapņot, bet arī celt no esošā, proti, no žurnālā „Prosveščeņije**. Tā ir maza zivtiņa, protams, bet, pirmkārt, viss lielais izaug no mazā. Otrkārt, labāk maza zivtiņa nekā liels tarakans.

Laiks, sen ir laiks sākt sadziedāties, ja gribam, lai mums būtu „sadziedājušies cilvēki** lielā daudzumā.

,.īr laiks, lai mums būtu savs žurnāls**. Literātu kodols ir. Līnijas pareizību apstiprinājusi 12 (vai pat 20) gadu pieredze. bet it sevišķi pēdējo 0 gadu pieredze. Jāpulcina ap šo kodolu, līdz ar to noteicot kodolu detalizētāk, audzinot to un paplašinot. Mums vajadzēja sākt no nelegālā un no ,,Pravdas“. Bet apstāties pie tā mēs negribam. Un tāpēc, ja nu Jūs esat teicis, ka „ir laiks, lai mums būtu savs žurnāls", tad atļaujiet Jūs par šiem vārdiem stiept pie atbildēšanas: vai nu tūliņ pat jāuzmet plāns, kā sameklēt naudu lielam žurnālam ar tādu un tādu programu, tādu un tādu redakciju un tādu un tādu līdzstrādnieku sastāvu, vai arī pēc. šā paša plāna jāsāk paplašināt ,,ProsveSčeņije“.

Bet pareizāk: nevis vai nu — vai arī, bet un — un.

Gaidu atbildi. No Vines Jūs droši vien jau esat saņēmis vēstuli par žurnālu ,,Prosveščeņije“. Ir drošas cerības no stiprināt to uz 1913. g. mazā veidā. Ja gribat, lai „mums būtu savs žurnāls", tad ņemsim un virzīsim kopēji.

Par dašnakiem neko neesmu dzirdējis. Taču baumas uz skatu par aplamām. Tās palaidusi valdība, kas grib aprit turku Armēniju.

P. P. S-ieši* neapšaubāmi ir Austrijas pusē un karos par viņu. Austrijas karš pret Krieviju būtu ļoti derīga lieta revolūcijai (visā Austrumeiropā), bet maz ticams, ka Francis Jozefs un Nikolaša sagādās mums šo patikšanu.

Jūs lūdzat, lai informējot biežāk. Ar prieku — tikai at saucieties. Nosūtu (pagaidām kā noslēpumu) mūsu nesenās apspriedes rezolūcijas (kura, manuprāt, ļoti izdevusies un kurai būs nozīme)s8.

Rezolūcijas, kā saka, esot visgarlaicīgākais no visiem lite raturas veidiem. Es esmu cilvēks, kas pārāk ieēdies rezolūcijās. Atrakstiet Jūs, cik viegli tās Jums ir lasāmas (it īpaši par revolucionārajiem streikiem un par likvidatoriem).

Ko sliktu sacēlušas Krievijā baumas par amnestiju? Ne zinu. Atrakstiet.

N. K. sveicina.

Cieši spiežu roku.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1913. ti. janvara beipās

Nosūtīta no Krakovas uz Kapri s.

(Itālijā)

Pirmoreiz iespirsta /924. fjr. Iespiesta pēc rokraksta

PPS-ieši I— pcpcesittšiļ. Kcd.

29

J. M. SVERDLOVAM^59

Biedram Andrejam, bet, ja viņa Pēterburgā nav, tad 3., 6. u. c. nr-iem.40 — Dārgais draugs! Bija guuži žēl dzirdēt, ka Jūs domājot, it kā Vasilijs pārspīlējot avīzes ,,Djeņ“41 nozīmi. Īstenībā tieši avīzē ,,l)jeņ“ un tās nostādnē tagad ir stāvokļa kodols. Nesasniegdami reformu un pareizu nostādni šeit, mēs nonāksim pie bankrota, gan mnteriala, gan politiska. ,,Djeņ“ ir nepieciešams organizatorisks līdzeklis, lai kustību saliedētu un celtu augšup. Tikai ar šo līdzekli tagad var notikt nepieciešamais cilvēku un līdzekļu pieplūdums tam, uz ko Jūs aizrādāt. Stāvoklis Pēterburgā slikts visvairāk tāpēc, ka slikta ir ,,Djeņ“ un mēs neprotam vai turienes „redaktoru" kolēģija neļauj izmantot avīzi ,,Djeņ“.

25 000 pa vienai kapeikai — mēnesī dos 250 rubļus. Cieši atcerieties, ka citu avotu vispār nav. Stāvokli vispār tagad izšķirs tas, kāds būs iznākums cīņai pret likvidatoriem Pēterburgā: tas ir skaidrs. Bet šo cīņu var izšķirt tikai pareiza avīzes ,,Djeņ“ nostādne. Ja pareizi, ka 1. un 3. nr. vai

3. un 6. esot par piesardzību avīzes ,,Djeņ“ reformēšanā, t. i„ par tagadējo redaktoru un kantora padzīšanas vilcināšanu, tad tas ir ļoti skumji. Atkārtojam: tas ož pēc bankrota. Vajag nopietni sadziedāties un ķerties pie avīzes .,Djeņ“ reformēšanas. 1) Vajadzīga norēķināšanās līdz pēdējai kapeikai, 2) vai 1. nr. saņēmis par to vēstuli? 3) vai Jūs šo vēstuli izlasījāt? 4) Vajag ņemt naudu (ienākumus un parakstīšanās naudu) savās rokās, 5) vai lo izdarīs, un kad to izdarīs? 0) Nepieciešams ielikt savu avīzes ,.Djeņ“ redakciju un padzīt tagadējo. Darbu, pašlaik vada pavisam

1 35. sūj.

vāji, Bunda likvidaloru („Ceil") un nesocialdemokrata Ja-gelo reklamēšana ir tieši apkaunojoša. Kampaņas trūkums no apakšas vienības labā ir muļķīgs un nelietīgs. Klusē par apvienošanos Vasilija salā, par likvidatoru atteikšanos, neprot atbildēt uz avīzes ,,Luč“ 101. nr-u^42, uz viņu atbildi, — vai tad šie redaktori ir cilvēki? Tie nav cilvēki, bet nožēlojami lupatas un darba postītāji.

Avīzes ,,Djeņ“ izmantošana, lai informētu apzinīgos strādniekus un viņu darbu (it īpaši PK). ir zem katras kritikas. Jādara gals šo nožēlojamo redaktoru tā sauktajai autonomijai". Jums jāķeras pie šā darba vispirms. Jāiesēstas ,,bcstā“ pie 1. nr-a. Jāievelk telefons. Jāņem redakcija savās rokās. Jāpiesaista palīgi. Jūs viens — daļa līdzīgu spēku, vienkāršie izpildītāji, — ja mēs strādāsim no šejienes, pilnīgi varēsit nostādīt darbu. Pareizi nostādot šo darbu, attīstīsies arī PK darbs, kura ir nevarīga līdz smieklīgumam, neprot pateikt ne vārda, palaiž garām katru izdevību uzstāties. Bet viņai gandrīz ik dienas jāuzstājas legāli (,.ietekmīgu strādnieku" vārdā utt.) un vismaz reizi vai divas mēnesī — nelegāli. Vēl un vēlreiz: visas situācijās kodols ir avīzē ,,I)jeņ“. Šeit var uzvarēt un tad (tikai tad) nokārtot arī vietējo darbu. Citādi viss izjuks.

Ar Maskavas avīzi jāpagaida. Bet 3. nr-am un viņa diviem kolēģiem tūlīt jānāk klajā ar vēstuli. Viņu vilcināšanās ir nepiedodama. Tūliņ nākt klajā, ieņemt poziciju, paziņot, ka šis darbs ir mūsu — viņu visu triju, ka viņi ir saimnieki (citādi atsitīs likvidatori), daudz kas jau palaists garām, steidzieties.

Tātad uzstāšanās ir obligātā. Kāpēc gan arī 3. nr. lai nebūtu izdevējs? Kāds vispār ir darbu sadalījums 1.. 3., C>. nr-am un viņu tuvākajiem draugiem? Vai referāts bijis? Vai ir pilnīga vienprātība?

Uzrakstīta 1913. p. 9. februāri

Nosūtīta ли Krakovas u: Peierburpu Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 7923. (j. noraksta

AVĪZES ,,PRAVDA“ redakcijai

Cienījamie kolēģi! Nevaru neizteikt savu sašutumu sakarā ar to, ka redakcija 24. nr-ā iespiedusi Bogdanova kga muļķīgo un nekaunīgo vēstuli un redakcijas nejēdzīgo pierakstījumu^43. Noteikums bija izteikts precizi un skaidri: neiespiest šādas lielas nesazinoties.

Redakcija noteikumus pārkāpj, gluži kā ņirgādamās. Nav brīnums, ka to pašu iemeslu dēļ ne par matu nerada uzticību arī Michaļči vēstule, kurš tajā pats sevi per simt reižu.

Rīgas strādnieku pieprasījums (24. nr-ā) datēts ar / .9. janvāri". Bija pilnīga iespēja sasaistīt to gan ar rakstu par narodņicismu 17. nr-ā (22. janvarī), gan laikus atsūtīt šurp. Redakcija, atkārtoju, ņirgājas par noteikumiem. Neatlaidīgi lūdzu nekavējoties nodot šo vēstuli avīzes izdevējam deputātam Badajevam — pēc tam kad to būs izlasījuši lie, kam tas jādara.

Gatavs Jums pakalpot, V. Iļjins

Uzrakstīta 1913. a. 1 i. februāri SosutUa no Krakovas uz Peterburnu

iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

31

AVĪZES ,,PRAVDA“ REDAKCIJAI

Šodien dabūjām zināt, ka avīzē ,,Djeņ“ sākusies reformēšana. Tūkstoš sveicienu, apsveikumu un sekmju vēlējumu. Beidzot nu ir izdevies stāties pie reformēšanas. Jūs nevarat iedomāties, cik lielā mērā mēs esam nomocījušies, strādādami kopā ar klusi naidīgo redakciju. 1. un 3. nr-am piebildums: esam izbrīnījušies, ka jūs varējāt apvainoties vai būt neapmierināti par skarbo vēstuli ar trīsrubļu gabalu. Viss skarbums taču vērsts tieši pret tiem redaktoriem, ko jūs par laimi esat sākuši mest laukā. Skarbums pret laukā metamiem, — kas tur ļauns? Vēlreiz apsveicam ar reformēšanas sākšanu. 3. nr-a vēstule avīzē ,,l)jeņ“ brīnišķīga, pārējo — tāpat. Atbildiet, vai budžeta runas uzmetumu saņēmāt? Sūtiet materiālus un vēlreiz materiālus. Bez tiem nevar strādāt. Budžeta runu vajadzētu divkārt paplašināt. ja tikai būtu materiāli. Lieliskas ir numuru uzstāšanās^45. Apsveicu no sirds. Lūdzu, atkārtojiet otro adresi vēstuļu sūtīšanai uz kursiem, — šaubāmies par uzvārdu. Lūdzu, drīzāk sūtiet adreses literatūrai.

Kā ir ar 10. nr-u? Viņš taču ir A.46 skolnieks, — var pāriet numuros. Kāds ir avīzes „Večerņaja Počta“47 metiens? Vai Jāņa^48 biedri dabūjuši to. ko viņš sūta? Pavaicājiet 3. nr-am. Dedzīgs sveiciens.

Uzrakstīta 1013. g. 19. februāri

Nosūti la no Krakovas u: Pēterburgu Iespiesta pēc rnašinr ākstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 19'23. g. noraksta

AVĪZES ,,PRAVDA“ REDAKCIJAI

Cienījamie kolēģi! Atļaujiet vispirms apsveikt jūs ar milzīgu uzlabošanos visā avīzes vadīšanā, kāda vērojama pēdējās dienās. Apsveikt un novēlēt turpmākus panākumus šajā ceļā. Aizvakar nosūtīju divus pirmos rakstiņus ,,Augošā nesaskaņa"4B. Pēc „Pravdas" 234. nr-a skaidri redzu, ka šie raksti nebūs piemēroti. Tāpēc, lūdzu, bez kavēšanās atdodiet tos žurnālam „Prosveščeņije“, kur es nosūtu beigas. Turpat, lūdzu, atdodiet citus neievietotos rakstus (atbilde Majevskim; par tikumību; Bulgakovs par zemniekiem — Bulgakova raksti no žurnālā „Russkaja Misļ"50 u. tml.). Ļoti lūdzu, atbildiet drīzāk, vai tas ir izdarīts. Atsūtiet avīzes ,,Luč“ 7., 8., 21. un 24. nr-u un „Pravdas" 25. nr-u. ,,Pravdu“ agrāk es vienmēr saņēmu rītos, kā arī tagad sa-ņemu tiklab ,.Ree“, kā arī „Novoje Vremja“. Bet pēdējā nedēļā ,,Pravda“ sāka nokavēties un pienāk tikai vakarā. Skaidrs, ka ckspedicija sūta neakurati. Ļoti lūdzu, rīkojieties un panāciet, lai izsūta ik dienas un akurātāk.

Jaunas grāmatas nemaz nesaņemu. Nepieciešams rīkoties: a) lai dabūtu no izdevniecībām avansa veidā, b) lai caur deputātiem dabūtu Domes un oficiālos izdevumus. Bez grāmatām strādāt ir absolūti neiespējams... Nav ne žurnālā ,,Zaveti“, ne avīzes „Russkaja Molva“. Bez, tiem nevar izlikt. Sevišķi vajadzīgs tas avīzes „Russkaja Molva" numurs, kur rakstīja par avīzi ,,Luč" un skaidroja, ka meņ-šcviki esot pret pagrīdi.

1. (14.) martā paies 30 gadu kopš Marksa nāves dienas. Vajadzētu izdot pielikumu par divām trim kapeikām, „Pravdas" formātā četras lappuses ar lielu Marksa ģīmetni,

ar vairākiem rakstiņiemAr sludinājumiem (sīkiem) gan par ,,Pravdu“, gan par žurnālu ,,Prosvešēeņije“. Droši vien atmaksātos un dotu ienākumu, ja metiens būtu 25—30 tūkstošu. Ja piekrītat, telegrafējiet: „Sastādiet" (mēs tad sēdīsimies rakstīt) un turklāt rakstiet sīkāk atbildi. Lūdzu, atbildiet divi trīs reizes nedēļā dažās rindiņās par to, kādus rakstus esat saņēmuši un kādus iespiež.

Manuprāt, jūs esat izdarījuši pilnīgi pareizi, ka nesaīsinātu ievietojāt Dņevņicki, — sākumam. Bet turpmāk tik garus (un tik vājus) rakstus labāk aizturēt un sākt sarakstīšanos par nodošanu žurnālam „Prosvešēeņije*.

Jūsu I.

Uzrakstīta 1913. g. 21. februāri

Nosūtīta no Krakovas nz Pēterburgu Iespiesta pčc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1923. g. noraksta

М. А. SAVEĻJEVAM

Priekš Vetrova Steidzīga

Dārgais kolēģi! Ļoti bēdīgi, ka sarakstīšanās mums arvien vēl nenokārtojas, — ka nav īpašas adreses Jums personīgi, — ka Jīīs pārāk ilgi neatbildat uz jautājumiem. 1) Es Jums rakstīju jau ļoti ļoti sen, ka avīzē ,,Zvezda“ palika ne vien raksts ,.Angļu strīdi par strādnieku liberālo politiku", bet vēl raksti „Divas utopijas"52 un boikotisma kritika (pret Amfiteatrovu, virsrakstu neatceros). Atkārtoju lūgumu: sameklējiet tos un atsūtiet man. Es ceru tos izmantot. 2) Arī „Pravdā" ir vairāki tur neizmantoti raksti. Ļoti lūdzu Jūs, sameklējiet tos un sastādiet no tiem publicista piezīmes kaut vai ar T... parakstu. Aptuvenais sastāvs: I. Atbilde Majevskim (avīzē ,,Luč“ par likvidatoris-mu). — (Tagad šis temats jo vairāk vajadzīgs tāpēc, ka Dņevņickis un Pļechanovs „Pravdas" 234. nr-ā palaiduši ne visai labas notis.) Iī. Bulgakovs no žurnālā „Russkaja Misļ" par zemniekiem (virsrakstu neatceros). III. Par tikumību (divi rakstiņi). IV. „Augošā nesaskaņa" (sakarā ar kadetu 1913. g. februāra apspriedi. Uz to vajag atsaukties. Divi rakstiņi aizvakar nosūtīti „Pravdai", [jārējos, četrus mazos, nosūtu šodien). Paragrāfu nosaukumus vajag salikt nevis lieliem burtiem (kā izdarīts žurnālā „Prosveščeņije" 1. nr-ā rakstā „Vēlēšanu rezultāti"53), bet petitā.

Žurnālā „Prosveščeņije" 1. nr-ā briesmīgi daudz drukas kļūdu... Raksta „Angļu strīdi par strādnieku liberālo politiku" korektūru nosūtu. To vajag iespiest. Vai patiešām vēl

neesat tikuši vaļā no Michaļči... Tas ir nepieciešams, patiešām nepieciešams. Redzu drukas kļūdu žurnālā ,,Pro-sveSČeņije^14 1. nr-ā (2(3. lpp.). Katrā- ziņā vajag izlabot iespiestā veidā. Pielieku klāt labojumu.

v. ц.

Drukas kļūda

Žurnālā ,,Prosveščeņije“ janvara burtnīcā (1913. g., 1. nr-ā) iezagušās daudzas drukas kļūdas. Izlabojam vienu, kas sagroza domu: 26. lpp. 23. rindā no augšas iespiests „25% strādnieku partijā^14, jālasa: 52%.

Uzrakstīta 1913. g. 22. februārī

Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1923, g. noraksta

:t4

А. М. GORKIJAM

Dārgais А. МЛ

Ко tad jūs, draudziņ, tā nelāgi uzvedaties? Pārstrādājies, noguris, nervi sāp. Tā nu nav nekāda kārtība. Kupri salā taču, turklāt vel ziemu, kad „viesu" «Iroši vien mazāk, būtu jāietur kārtīgāks dzīves veids. Aiz uzraudzības trūkuma. vai, esat izlaidies? Tik liesām tas nav labi. Saņemieties un piespiediet sevi ievērot stingrāku režimu, patiešām! Slimošana mūsu laikos pilnīgi nepieļaujama lieta. Pa naktīm. vai, esat sācis strādāt? Bet, kad es biju Kapri, tad teicāt, ka tikai es esot ieviesis nekārtību, bet pirms manis gājuši laikus gulēt. Jāatpūšas un jāieved režīms katrā ziņā.

Trojanovskim un viņa sievai aizrakstīšu par Jūsu vēlēšanos satikties. Tas tiešām būtu labi. Viņi labi cilvēki. Darbā mēs gan viņus vēl maz esam redzējuši, tomēr viss, ko līdz šim zinām, runā tiem par labu. Ari līdzekļi viņiem ir. Varētu likt lietā un daudz ko darīt žurnālā labā. Troja-novska drīzumā brauc uz Krieviju.

Mani un visus mūs šeit ārkārtīgi iepriecināja tas, ka Jūs ķeroties pie žurnālā „Prosvcščeņije". Bet es — atzīstos — biju domājis: kolīdz aizrakstīšu par mūsu mazo žurnaliņu jeb žurnaleli, tad А. M. tūdaļ zudīs patika. Vainīgs, vainīgs esmu par šādu domāšanu.

Lūk. patiešām būs lieliski, ja mēs pamazām piesaistīsim beletristus un virzīsim uz priekšu „Prosveščeņije"! Lieliski! Lasītāji jauni, proletāriski, — žurnālu pataisīsim lētu, — beletristiku Jūs laidīsit tikai demokrātisku, bez gaušanās, bez renegatisma. Strādniekus saliedēsim. Bet strādnieki radušies labi. Mūsu seši kūrijas deputāti Domē kļuvuši tik

rosīgi ārpusdomes darbā, ka taisni prieks. Lūk, kur ļaudis nostiprinās strādnieku partiju, īstu partiju! Trešajā Domē to nekad nevarēja panākt. Vai redzējāt avīzē ,,Luč“ (24. nr-ā) četru deputātu vēstuli par aiziešanu? 64 Laba vēstule taču, vai ne?

Un ,,Pravdā“ redzējāt? Aļeksinskis raksta tīri labi un pagaidām bez skandala! Taisni brīnums! Nosūtīja vienu „manifestu" (kāpēc viņš iestājies „Pravdā"). Neievietoja. Un tomēr pagaidām bez skandala. Ap-brī-no-ja-mi! Bet Bogdanovs ceļ skandālu: „Pravdas" 24. nr-ā — ārkārtīga muļķība. Nē, ar viņu mums nav pa ceļam! Izlasīju viņa „Inženieri Menni". Tas pats machisms = idealisms, nomas-kots tā, ka nedz strādnieki, nedz nejēgas redaktori Pravdā" nav sapratuši. Nē, šis machists nelabojams tāpat kā Luna-čarskis (par viņa rakstu — paldies). Ja Lunačarski tāpat nošķirtu no Bogdanova estētikā, kā Aļeksinskis sācis no viņa norobežoties politikā ... ja būtu šis un būtu tas ...

Attiecībā uz mācību par matēriju un tās uzbūvi esmu ar Jums pilnīgi vienis pratis, ka par to jāraksta un ka tas ir labs līdzeklis pret „indi, ko sūc krievu bezveidīgā dvēsele". Tikai veltīgi Jūs šo indi dēvējat par „metafiziku". Tā jā-sauc par ideālismu un agnosticismu.

Jo par metafiziku maehisti taču sauc materiālismu! Un taisni tagad ievērojamāko tagadnes fiziķu bars sakarā ar rādijā, elektronu un tml. „brīnumiem" ievazā dieviņu — kā pašu rupjāko, tā arī vissmalkāko — filozofiska ideālismā veidā.

Attiecībā uz nacionālismu esmu ar Jums pilnīgi vienis prātis, ka pie tā jāķeras nopietnāk. Pie mums viens brīnišķīgs gruzins, savācis visus austriešu u. c. materiālus, neatlaidīgi sēž un raksta žurnālam „Prosveščeņije" lielu rakstu^5''. Mēs šim jautājumam pievērsīsim sevišķu uzmanību. Bet, ka mūsu rezolūcijas (nosūtu tās iespiešanai) ir „formalitāte, kancelejisms", par to Jūs velti baraties. Nē. Tā nav formalitāte. Pie mums arī Kaukazijā s.-d. gruzini-ļ-nrmeņi -f- talari ~r krievi vairāk nekā desmit gadu strādāja kopā vienotā s.-d. organizācijā. Tā nav frāze, bet proletārisks nacionālā jautājuma atrisinājums. Vienīgais atrisinājums. Tā bija arī Rīgā: krievi -f- latvieši -f- lietuvieši; atdalījās vienīgi separātisti Bunds. Tas pats Viļņā.

Ir divas labas s.-d. brošūras nacionālajā jautājumā: Štra-sora un Panckuka. Ja gribat — aizsūtīšu? Ja tikai Jums kāds gadītos, kas tās pārtulkotu no vācu valodas?

No, tādas nekrietnības kā Austrijā pie. mums nebūs. Nepieļausim! Turklāt te mūsējo, lielkrievu, ir vairāk. Kopā ar .strādniekiem neļausim ieviesties ,.austriešu garam^1'.

Attiecībā uz Pjatņicki^88 es esmu par tiesu. Bez ceremonijām. Sentimentalitāte būtu nepiedodama. Sociālisti nebūt nav pret kroņa tiesas izmantošanu. Mēs esam par legalitātes izmantošanu. Markss un Bebelis griezās pie kroņa tiesas pat pret saviem sociālistiskajiem pretiniekiem. Jāzina, kā to izdarīt, bet izdarīt vajag.

Pjatņickis jānotiesā un vairāk nekā. Ja Jums par to pārmetīs — spļaujiet sejā pārmetējiem. Pārmetīs liekuli. Piekāpties Pjatņicka priekšā, piedot viņam, tiesas baidotie , tas būtu nepiedodami.

Nu gan pārāk esmu aizpļāpājies. Rakstiet, kā ar veselību.

Jūsu Ļeņins

P.S. Mums zināms Foma-peterburdzietis. Viņš tagad Na-rimā. Foma-uralietis? Tā kā nevaram atcerēties. 1907. gada kongresā bija Foma-peterburdzietis.

Uzrakstīta 1913. 0. februāra otrajā pusē

Iespiesta pēc rokraksta

Nosūtīta no Krakovas «2 Kapri s. (Itālijā)

Pirmoreiz iespiesta 192t. (j.

35

AVĪZES „SOCIĀL DEMOKRĀT" REDAKCIJAI

Trojanovskis saceļ kaut ko līdzīgu intrigai Ivobas raksta dēļ žurnālam ,,Prosveščeņije“: „Nacionālais jautājums un sociāldemokrātija“ ”. Teiciet, ka, sak, diskusijas raksts, jo Gaļina — par kulturāli nacionālo autonomiju!!

Protams, mēs absolūti esam pret to. Raksts ļoti labs. Jautājums ir kaujiniecisks, un mēs ne par matu neatkāpsimies no principiālās pozicijas Bunda neliešu priekšā.

P. S. No Pēterburgas, Maskavas apgabala un dienvidiem labas vēstis. Aug un veidojas nelegālā strādnieku organizācija. ,,Pravdā“ s ā к t a reforma.

Uzrakstīta 1913. g. pirms 27. februāra Nosūtīta no Krakovas uz Parīzi

Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

не

А. М. GORKI JAM

Dārgais A. M.I Šodien izlasīju „manifestu"**...

Literātu amnestija, šķiet, pilnīga. Jums vajag pamēģināt atgriezties — protu m s, и i s pirms jāuz z i n а, о a i Jums negribēs iegriezt par ,,skolu“00 u. tml. Laikam gan par to nevarēs saukt pie atbildības.

Ceru. ka Jūs tā nedomājat, ka amnestiju nedrīkst „pieņemt"? Tas būtu nepareizs uzskats: mūsu laika apstākļos revolucionārs vairāk izdarīs, būdams Krievijā, un mūsu deputāti pat paraksta „svinīgu solījumu".

Turpretim Jums jau nav runas par parakstīšanu, bet par amnestijas izmantošanu. Uzmetiet par Jūsu domām un izredzēm. Varbūt iegriezīsities šeit, ja sāksit kustēties, — tas taču pa ceļam!

Bet revolucionārām rakstniekam iespēja pavazāties pa Krieviju (pa jauno Krieviju) nozīmē iespēju simtkārt: stiprāk pēc tam dot triecienu Romanoviem un Ko ...

Vai manu iepriekšējo vēstuli saņēmāt? Pārāk ilgi nav bijis nekādu ziņu. Vai esat vesels?

Jūsu Ļeņins

P. S. Vai saņēmāt N. K. vēstuli ar materiāliem?

Uzrakstīta 1!>13. /. pēc G. marta Nosūtīta no Krakovas uz Kāpti s. (Itālijā)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta t02i. p.

AVĪZES „SOCIĀL DEMOKRĀT" REDAKCIJAI

Pie mums smagi aresti. Koba saņemtseo. ,,Pravdā“ metiens 30—32 tūkstoši darbdienās un 40—42 t. svētdienās. Vispārējas vaimanas — nav cilvēku. Likvidatoriem vesela kaudze inteliģences, bet mums saņem ciet visus.

„Principā" nolēmām likvidēt ieliekamas lapas un izdot ,,Pravdai“ iknedēļas pielikumus, 4—8—12 lappuses (avīzes ..Zvezda“ vietā) par īpašu maksu, labi būtu, ja izdotos — bet arvien ļaužu trūkums.

Sešnieks dzīvo ļoti saderīgi — bet sūdzas, ka grūti.

Visa „inteliģence" ir likvidatoriem. Strādnieku masas mums (40 tūkstoši „Pravdas" contra^7 12 tūkst, avīzes ,.Luč“), bet strādnieki savu inteliģenci veido ārkārtīgi grūti. Lēni un grūti.

Partijas lietas Krievijā vispār acīm redzot uzlabojas. Strādnieku pulciņi, grupas un organizācijas acīm redzot visur aug un nostiprinās. Paplašinās. Gan Uralos, gan Dienvidos, gan Mask, apgabalā (it īpaši). Kaukazijā uzlabošanās (pēdējie jaunumi — atkal aresti) ...

Neapšaubāma atdzīvošanās sociāldemokrātijā. Atkal sākuši dot (pamazām) naudu. Jaunums! Karaspēkā ir pazīmes, ka atdzīvojas revolucionārās organizācijas. Bet kustības temps ir kaut kāds citāds, jauns.

Pamanījāt, protams, Pļechanovu „Pravdā"? Kaprisēja gan kādu laiku un... atgriezās. Ai, ir gan viņš kapriss! Palīdzēja Majcvskim (pēc !. 1012.), — pēc tam novērsās no viņa (VIII. 1012.) — Majevskis viņu nesaudzīgi izlamāja

lugad viņš atkul lo lamāll Kiseļevs atsūtījis man garu vēsini i un pārmet par meņševiku partijnieku apspiešanu, nu Kuriem es, sak, velti prasot, lai tie būtu ,,ļeņinieši“. Ermst ltd Gr-ijs domā, ka tas esot Pļechanova „gājiens”...

Lasīju Rozas jauno grāmatu „Die Akkumulation des Kapitāls”[8]. Traki samuldējusi! Sagrozījusi Mark.su. Es ļoti priecājos, ka tiklab Panekuks, kā arī Ekšteins un 0. Baucrs n iņu vienprātīgi nosodījuši un pateikuši pret viņu to, ko es 1899. g. teicu pret narodņikiemct. Taisos rakstīt par Rožu žurnālam „Prosveščeņije”, 4. numuram^62.

Koba paguva sarakstīt lielu (žurnālā „Prosveščeņije” trim numuriem) rakstu nacionālajā jautājumā. Labi! Vajag karol par patiesību pret separātistiem un oportunisliem no Runda i.n likvidatoru vidus.

Krievijas virzienā zināmā mērā ūdens kustība: vairāk nekā agrāk brauc no ārzemēm uz mājām strādāt.

Jūsu Ļeņins

Uzraksllla 1913. я. pirms 29. marta

Nosūtīta /10 Krakovas uz Parīzi Iespiesta pirmoreiz, pēc rokrakstar

38

AVĪZES ,,PRAVI)A“ REDAKCIJAI

Dārgie biedri! Liels paldies par plašo vēstuli ar ļoti vērtīgajām ziņām. Rakstiet vairāk un dodiet mums sakarus ar rajoniem.

Ka likvidatori „naidīgi'1 uzņem meņševiku partijnieku tuvināšanos partijai — tas ir ļoti svarīgi. Rajonos vajag pieņemt par to rezolūciju. Šis lakts 1 000. reizi pierāda, ka likvidatori ir galīgi ārpuspartejisks un antipartejisks elements, ka apvienošanās iespējama tikai pret viņiem (pret avīzi .,Luč“), bet nekādā ziņā ar viņiem. Manuprāt, jums ir pilnīgi taisnība, kad jūs piešķirat šim faktam lielu nozīmi. Par vienību ar likvidatoriem nekādi nevar runāt: nevar apvienot partiju ar partijas grāvējiem. 1913. g. Februāra apspriedes rezolūciju par vienību no apakšas, man šķiet, vajadzētu hektograiet (ja tās ir par maz), pievienojot rezolūciju pret avīzi ,,Luč“ un precizi nosaucot 5 punktus^03.

Tālāk, pilnīgi pievienojos jūsu domām, ka svarīga ir kampaņa pret 7 un strādnieku iniciativa šajā lietā. Septiņnieks^01 — tie ir svārstīgie partijai blakusstāvošie, bet maz partejiski cilvēki. Ar viņiem var slēgt vienošanos Domē, lai tos virzītu un vilktu sev līdzi, bet notušēt viņu likvidato-rismu, viņu rakstura trūkumu un principu trūkumu būtu noziegums. Vajag atbalstīt un attīstīt kampaņu pret 7. Tagad, kad likvidatoru ,,Lue“ paplašinās (acīm redzot par liberāļu naudu, jo šī avīze dod mēnesī 1 000 r. zaudējumu un tās metiens ir likai 12 000), vajag desmitkārt pastiprināt kampaņu par palīdzēšanu strādnieku deputātu sešniekam, par parakstīšanos uz ,,Pravdu“, par „Pravdas" paplašināšanu. Vajag tieši rūpnīcās cīnīties par ,.Pravdu" un prasīt,

l:ti izraksta vairāk, lai katra rūpnīcu atkaro avīzei ,,Luč“, lai starp rūpnīcām notiktu sacensība par ,,Pravdas“ abonentu daudzumu. Partejiskuma uzvara ir ,,Pravdas“ uzvara, un otrādi. Vajag sākt šādu kampaņu: novest ,,Pravdu“ no 30 000 līdz 50—60 000, bet abonentu skaitu no 5 000 līdz 20 000 un nelokāmi iet šajā virzienā. Tad mēs paplašināsim un uzlabosim ,,Pravdu“.

Jūsu norādījums par to, ka trūkst inteliģentu, ir ļoti pareizs. Viņu arī nebūs. Viņus aizstās ,,Pravda“ un nelegālā literatūra. Jums vajag izdot kaut vai hektografētas rezolūcijas un lapiņas, kamēr neradīsies technika. Nepieciešams ik nedēļas izdot 30—60 eksemplāros hektografētas PK rezolūcijas direklivu veidā; par šīm rezolūcijām mēs vienmēr varētu sarakstīties. Padomājiet par to. Tas nostiprinās nelegālo darbu, samazinās upuru skaitu, vispārinās propagandu utt.

PK rezolūcija par 6 un pret 7 ir lieliska*'. Vai patiešām tā nav pat heklografēta? Tas ir absolūti nepieciešams. Lūk, tieši tādas kampaņas arī ir vajadzīgas. Pacentīsimies aizsūtīt rakstus izdevumam ,,Izvestija“ **. Paziņojiet termiņus. Paziņojiet, kāds ir izdevuma ,,Izvestija“ apmērs un rakstu apmērs.

Ļ.

Uzrakstīta 1913. g. 5. aprīlī

Nosūtīta no Krakovas uz Peterburon Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1923. g. noraksta 5 35. sēj.

39

А. М. GORKIJAM

Dārgais А. М.!

Kā veicas ar žurnālā „Prosveščeņije" maija burtnīcai domāto rakstiņu vai stāstu? Man raksta no turienes, ka varētu izdot 10—15 tūkstošu (lūk. kā mēs soļojam!), ja būtu kaut kas no Jums. Atrakstiet, vai būs. Bet pēc tam pārdrukās ,,Pravda“, un iznāks 40 000 lasītāju. Jā... labi varētu sākt veikties žurnālā „Prosveščeņije" lietas, citādi šobrīd nav, velns parāvis, itin neviena izturēta žurnālā strādniekiem, sociāldemokrātiem, revolucionārajai demokrātijai, kas ir, tie ir tikai lādi nešķīsti gauduļi vien.

Kā ar veselību? Vai atpūtāties, un vai atpūtīsities vasarā? Nudien Jums nepieciešams krietni atpūsties!

Man ir likstas. Sieva saslimusi ar Bazedova slimību. Nervi! Ari mani nervi mazliet streiko. Pa vasaru aizbraucām uz Poroņinas sādžu pie Zakopanes. (Mana adrese: Herrn VV1. Uljanow. Poronin. G a l i z i e n. Austria.) Vielas jaukas. Veselīgas. Augstums ap 700 metru. Kas ir, vai nedomājat pavizināties? Būs interesanti strādnieki no Krievijas. Zakopane (7 verstis no mums) ir pazīstams klimatisks kūrorts.

Vai esat redzējis Demjana Bednija „Fabulas^1*? Nosūtīšu, ja neesat redzējis. Bet, ja esat redzējis, atrakstiet, kāds Jūsu novērtējums.

Vai „Pravdu" un avīzi ,,Luč“ saņemat regulāri? Mūsu liela — pretēji visam — iet uz priekšu, un strādnieku partija tiek celta revolucionārā, sociāldemokrātiskā, pret liberālajiem renegatiem, likvidatoriem. Pienāks ari mums reize priecāties. Mēs tagad gavilējam sakarā ar strādnieku uz-

vnru pār likvidatoriem Pēterburgā jaunās metālistu savienības valdes vēlēšanās.

liet ,,jūsu“ Lunačarskis ir gan labs!! Ai, cik labs! Meter-litikam, lūk, esot „zinātnisks misticisms"... .Jeb vai Luna-ēnrskis un Bogdanovs vairs nav jūsējie?

Bez jokiem. Dzīvojiet vesels. Uzmetiet pāris vārdus. Atpūtieties labāk.

Jūsu Ļeņins

Uljanow. Austria. Poronin (Galizien).

Kā patik „Pravdas" jubilejas nr.e7?

Uzrakstīta 1913. y. maija pirmajā pusē

Nosūtīta no Poroņinas uz Kapri s.

(Itālijā)

Pirmoreiz iespiesta 1924. g. Iespiesta pēc rokraksta

40

AVĪZES ,4»RAVDA“ REDAKCIJAI

Cienījamie kolēģi!

Šodien beidzot saņēmu ,,Pravdas“ komplektu par pēdējām dienām, pareizāk, par pēdējo nedēju. Ļoti pateicos un ļoti apsveicu ar sekmēm: manuprāt, avīze tagad neapšaubāmi ir nostājusies uz kājām. Uzlabošanās ir milzīga un nopietna, — jācer, paliekama un galīga. Jautājums par Pļe-chanova rakstu garumu un par antilikvidatorisma pārpilnību (par ko raksta kāds strādnieku deputāts) ir jau atsevišķi jautājumi; tur nav grūti izdarīt labojumus, ja jau avīze stāv droši, un es domāju, ka vietējiem darbiniekiem uzreiz kļūs redzams, kā labot. Kāda līdzstrādnieka (kam, diemžēl, nepiemīt patīkamā, „deputātā" īpašība) sīku vēstuli arī saņēmām un ļoti priecājāmies, apsveicot ar visvisādiem panākumiem. Izskatās, ka tagad (un tikai tagad, pēc St-va"8 avantūras) svārstību periods beidzies... ka tikai nenoskaužam!...

Neieteicu uzstādīt Pļechanovam ultimātus: par agru! var kaitēt!' Ja viņam rakstīsit, rakstiet laipnāk un saudzīgāk. Viņš tagad ir vērtīgs, jo karo pret strādnieku kustības ienaidniekiem.

Attiecībā uz Demjanu Bedniju joprojām esmu par. Nepie-sienieties, draugi, cilvēciskām vājībām! Talants ir retums. To vajag sistemātiski un uzmanīgi atbalstīt. Uz jūsu sirds būs grēks, liels grēks (simtkārt lielāks nekā dažādi personīgi ,,grēki“, ja tādi ir...) pret strādnieku demokrātiju, ja jūs talantīgu līdzstrādnieku nepievilksit, viņam nepalīdzēsit Konflikti bija sīki, bet liela nopietna. Padomājiet par to!

Attiecībā uz paplašināšanu nesen sīki rakstīju prosveš-ēeiicam; ceru, jūs arī esat redzējuši šo vēstuli. Arī es esmu par piesardzību iinanču lielās: tās pašas sešas lappuses (tagadējās ieliekamās lapas) dot citādi, citādā veidā ar < itu nosaukumu un saturu: 4 lappuses lielu svētdienas pielikumu apzinīgākajiem + 2 lappuses „strādnieku kapeikas*' ar ārkārtīgi populāru saturu, par 1 kapeiku, masai, lai iekarotu simttūkstoš lasītā ju. Nevis atdarināt avīzi ,,Luč“, bet iet sami ceļu, proletārisku ceļu: 4 lappuses apzinīgākajiem strādniekiem un 2 lappuses (bet vēlāk varbūt ari 4) masai, ilgam un neatlaidīgam karam par 100 000 lasītājiem. Plašumā un dziļumā vajag līst, masās, bet nevis pie tādiem inleligentiskiem paraudziņiem kā avīze ,,Luč“.

Vēlreiz: sveicieni, apsveikumi un labākie novēlējumi.

Jūsu V. /.

Vēl īpašs sveiciens Vitimskim: ļoti izdevies viņa pret liberāļiem vērstais raksts par strādnieku presi un strādnieku demokrātiju C0I! Bet Bogdanova „Ideologi ja“ droši vien ir blēņas: apsolos jums to pierādīt preciziM

Bet par metiena palielināšanos marksisti ir priecīgi, kad tas palielinās ar marksistiskiem rakstiem, bet nevis ar rakstiem, kas vērsti pret marksismu. Mēs gribam idejisku avīzi, — visi „Pravdas** līdzstrādnieki un lasītāji to grib — marksistisku un nevis maehistisku. Vai ne tā?

P. S. Adrese nav Paronen, bet Roronin (Galizien), un uz bandroles katrā ziņā jāpiebilst: maršruts: Varšava — Robeža — Zakopane.

Iespiesta pie rokraksta

Uzrakstīta 1913. (j. maija beigās Nosūtīta no Poroņinas uz Pēterburgu Pirmoreiz iespiesta 1933. g.

41

G. V. PĻECHANOVAM

Cienījamais Georgij Valentinovič!

Sešu sociāldemokrātisko deputātu uzdevumā griežos pie Jums ar priekšlikumu atbraukt vasarā uz dažām nedējām uz Zakopani, lai nolasītu lekcijas par tiem marksisma un sociāldemokrātiskās kustības jautājumiem, ko Jūs izvēlēsities. Mums šodien raksta no Pēterburgas, ka iespējama esot arī to četru deputātu atbraukšana, kuri atbalsta likvidatorus vai svārstās (Burjanovs, Tujakovs, Chaustovs un varbūt pat Maņkovs). Būdami meņševiki, viņi gluži dabiski piešķir sevišķu nozīmi jautājumam par Jūsu piedalīšanos.

Mēs savukārt uzskatītu par ļoti derīgu, ka dažādu uzskatu partijnieki piedalās pasākumā, kas mums šķiet ārkārtīgi svarīgs, lai nostiprinātu sakarus ar strādniekiem un nostiprinātu partijas darbu.

Ievērojot lietas konspiralivo raksturu, mēs esam nolēmuši neziņot nevienai ārzemju grupai par plānu sarīkot lekcijas — jo vairāk tāpēc, ka deputātiem laikam gan draud sevišķi barga vajāšana.

Poroņina, kur paredzēts lasīt lekcijas, atrodas 7 km attālumā pa dzelzceļu no Zakopanes — viena no labākajiem Galicijas kalnu kūrortiem. Par lietas financialo pusi (brauciena izdevumu segšanu) vajadzības gadījumā varētu sarakstīties īpaši.

Atrakstiet, lūdzu, vai Jūs piekrītat šim priekšlikumam.

Gatavs pakalpot, N. Ļeņins

Mana adrese: Herrn Wl. Uljanow.

Poronin (Galizien). Autriche.

Uzrakstīta 1913. оne vēlāk par 22. jūnija

Nosūtīta rw Poroņinas uz Лепечи

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesla 1930. p.

42

А. М. GORKIJAM

Dārgais AI. Maks.! Šodien mēs saņēmām no Pēterburgas vēstuli, ka mūsu plāns par s.-d. deputātu atbraukšanu uz šejieni (ārkārtīgi konspiratīvi: nolemts neteikt nevienam ne vārda, izņemot Jūs) drīz vien realizēšoties. Raksta, ka atbraukšot ne vien „Pravdas" piekritēju sešnieks, bet, iespējams. arī Tuļakovs, Burjanovs, Chaustovs un varbūt pat Maņkovs. Laikam izdosies piesaistīt vēl vienu otru no strādniekiem (ne-deputatiem). Atrakstiet, lūdzu, vai .Jūs varētu atbraukt (lai nolasītu dažas lekcijas vai piedalītos pārrunās vai nodarbībās, kā gribēsit) vai ne? Rūtu labi! 7 km no šejienes (pa dzelzceļu) Zakopane — ļoti labs kurorts. Attiecībā uz naudu braucienam — sadabūsim droši vien (tā raksta). Par Zakopani kā kurortu varam savākt un aizsūtīt visas ziņas.

Ja veselība atjau j, patiešām atbrauciet uz neilgu laiku! Pēc Londonas^70 un Kapri skolas vēlreiz redzētu strādniekus.

Maļinovskis gribēja braukt pie Jums, bet neizdevās, nebija laika. Tiklab viņš, kā arī visi deputāti sūta Jums lielu sveicienu.

Gaidu atbildi.

Jūsu Ļeņins

Avīzes pilnas ar ziņām par „konfliktu^1'. Es domāju, ka ,,Pravdu“ mums nožņaugs. To Maklakovs šā vai tā izdabūs cauri, ignorējot Domi, pret Domi vai kā citādi, bet izdabūs! 71

Tad mēs atkal liksimies uz nelegālo literatūru — bet tikai. lūk. nav naudas.

Kas ir, vai „tirgonis^41 vēl nav sācis dot? Laiks. Pats īstākais laiks.

Adrese: Herrn Wl. Uljanow. Poronin (Galizien). Autriche.

Uzrakstīta 1913. о■. ne vēlāk par 22. jurtiju

Nosūtīta no Poroņinas uz Kapri s.

(Itālijā)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 192i. p.

43

IV VALSTS DOMES DEPUTĀTIEM BOĻŠEVIKIEM

Dārgie draugi. Mēs domājam, ka jūs esat izdarījuši kļūdu, saistīdamies ar Fjodoru,2. Droši vien nekas cits neiznāks kā intrigas. Jums vajadzēja izdot savu pārskatu Bet tagad jāskatās pēc tā, kas jau izdarīts. Pašreizējā stāvoklī nepieciešams vispirms pastāvēt uz to, ka jābūt pilnīgai vienlīdzībai, un vispirms jāiesniedz formālā rezolūcija, apmēram šāda: „Kooperativs 73 nolemj, ka, sastādot pārskatu, nav pieļaujams, ka viens virziens kaut kā majorizē otru, un abiem virzieniem (6-nieka un 7-nieka) ir pilnīga vienlīdzība visādā ziņā, t. i., komisijā ir vienāds locekļu skaits, apstrīdamās vietas rediģē vienojoties, bet nevis ar majorizēšanu. Ja pārskata beigās pārdrukās deputātu runas, tad runu izvēle arī jāizdara vienojoties". Šāda rezolūcija nepieciešama. Citādi komisiju gan sastādīs no vienāda locekļu skaita, bet pēc tam kooperativs ar vienas balss vairākumu apstiprinās lo, ko ierosinās likvidators. Ja Feodora šādu rezolūciju noraidītu, mēs ieteicam oficiāli paziņot, ka, ņemot vērā nevēlēšanos piešķirt vienlīdzību, jūs atstājat sev pilnīgu rīcības brīvību. Jūs pie tam tomēr varat savu kandidātu izvirzīt.

Klāt pieliekam pavisam sākotnējo uzmetumu tēzēm:

1) Vēlēšanu kampaņa. Tās situācijā. S.-d. gūtie rezultāti. S.-d. platforma, 8 stundu darba diena, zemes konfiscēšana, pilnīga demokratizēšana.

2) Sociāldemokrātiskās frakcijas sastāvs. Konstituēšanās. Jagelo liela. (6 un 7 viedokļa apskats. Norādījums uz protestiem.)

3) Frakcijas politiskā platforma un frakcijas pirmie uzstāšanās gadījumi. Deklarācija. Norādījums, ka 6-nieks noraida kulturāli nacionālo autonomiju. Norādījums, ka plaši strādnieku slāņi atzinuši par pareiziem tieši... deklarācijas lozungus. S.-d. politiskā stāvokļa raksturojums.

Galvenie lozungi joprojām paliek: 8 stundu diena, zemes pāriešana, pilnīga demokratizēšana.

4) Frakcijas pieprasījumi.

5) Frakcija un budžets.

6) Buržuāziskās frakcijas Domē un asa viņu un liberāļu kritizēšana (Maklakova, oktobristu, melnsimtnieku runas).

7) Strādnieki un frakcija. Norādījumi, uzsaukumi, atbalsis, materials pieprasījumiem, savstarpēja palīdzība ar naudu utt.

8) Deputātā neaizskaramība (gadījums ar Petrovski)14.

Iekšējās domstarpības; katra puse pati izteic savu viedokli, pie kam tiek ierādīts vienāds lappušu daudzums. Tiek pārdrukāti presē iespiestie abu pušu raksti. Strādnieku rezolūciju saraksts, cik to ir. Pielikums. Svarīgākie uz-, devumi.

Gaidām ziņas. Vasarnīcas noīrētas.

Uzrakstīta 1913. g. 30. jūnijā

Nosūtīta uz Pēterburgu Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1924. g. noraksta

"

А. М. GORKIJAM

25. VIĻ 1913.

Dārgais A. M.l Visu laiku taisījos .Jums rakstīt, bet arvien atliku sievas operācijās dēļ. Beidzot aizvakar operācijā nolika, un lieta jau iet uz labo pusi. Operācijā izrādījās diezgan grūta — esmu ļoti priecīgs, ka izdevās operēt pie Kochera.

Tagad par darīšanām. Jūs rakstījāt, ka augustā būšot Ber-linē. Kad augustā? sākumā vai beigās? Mēs taisāmies aizbraukt no šejienes 4. augustā. Biļetes mums ir caur Cirichi — Mincheni—Viņi, un visās šajās pilsētās apstāsimies. (Iespējams, ka 4. mūs vēl neizlaidīs ārsts, — tad vēl atliksim.)

Vai mēs nevaram kaut kur sastapties? Jums taču laikam caur Bērni vai caur Cirichi, vai caur Mincheni ir pa ceļam?

Mums loti vajadzētu tikties. „P raudas“ slēgšana rada velnišķīgi grūtu stāvokli. Varbūt kaut ko arī izdomātu. Un lad Berlinē Jūs varētu ļoti daudz izdarīt mūsu, t. i., ,,Pr<w-das“, labā.

Tāpēc ļoti lūdzu, uzmetiet tūliņ pat kaut pāris vārdus par to, vai iespējama mūsu likšanās šeit vai minētajās pilsētās augusta sākumā? Ja nav iespējama, tad es Jums sīkāk aizrakstīšu par visām darīšanām, it īpaši par skolu (organizētāja iekrišana mums velnišķīgi iegrieza; meklējam citu).

Cieši spiežu roku un novēlu visādus labumus, veselību braucienam visvairāk. Jel atbildiet tūliņ/

Jūsu Ļeņins

Adrese; Hcrrn Uljanoff. 4. Gesellschaltsstras.se. 4. (Svizzera) Hern.

Iespiesta pēc rokraksta

Kosutita no Bernes uz Kapri -s. illulijā)

Pirmoreiz iespiesta 192S. u-

45

VĀCIJAS SOCIĀLDEMOKRĀTISKAJAI PARTIJAI SAKARA AR A. BEBEĻA NĀVI

Sērojam līdz ar jums sakarā ar starptautiskās revolucionārās sociāldemokrātijas ievērojamā vadoņa nāvi.

Krievijas sociāldemokrātiskās strādnieku partijas Centrālās Komitejas uzdevumā

Ļeņins

Uzrakstīta 1913. g. starp 13, un 17. augustu •

Nosūtīta no Porooinas uz Berlīni

Iespiesta 1913. u- 17. augustā avīzes Iespiesta pēc avīzes teksta

Vorivārts" 2". nr-ā Tulkota no vācu valodas

4G

S. G. ŠAUMJANAM

Dārgais biedri! Atgriezies mājā, atradu Jūsu vēstuli. Katrā ziņā atsūtiet vairāk materiālu par nacionālo jautājumu Kaukazijā (ja jau Jūs, diemžēl, nevarat uzrakstīt pats) un Kostrova rakstu un viņa grāmatiņas, delegātu referātus ar tulkojumu krievu valodā (ceru, ka atradīsit, kam to uzdot) un statistiku par tautībām Kaukazijā, kā arī materiālu par tautību attiecībām Kaukazijā, Persijā, Turcijā un Krievijā, vārdu sakot, visu, kas ir un ko varat savākt, atsūtiet. Neaizmirstiet arī meklēt biedrus kaukāziešus, kas varētu rakstīt rakstus par nacionālo jautājumu Kaukazijā.

Sveicinu un vēlu sekmes.

Jūsu V.Iļjins

Vai nezināt, vai Cernij Jarā vēl dzīvo literāts Goldenbergs, jeb vai arī viņa laiks ir jau cauri? Kā ir ar viņa veselību, šķiet, viņš bija |oti slims. Kāds viņš ir pašlaik?

Sūtu Jums sveicienu un cieši spiežu roku.

Vai esat bijis Ņižņij-Novgorodā, un vai esat redzējis kādu no mūsu kopīgajiem paziņām.

Uzrakstīta 1913. g- 2). mīnus tā

Nosūtīta no Poroņinas uz Astrachaņu Iespiests pēc rokrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1925. g- noraksta

AVĪZES „PRAVDA TRUDA“ redakcijai 75

P. S. Neesmu saņēmis avīzes „Pravda Truda“ 5. nr-u. Ļoti pateicos, ka atsūtījāt avīzi „Novaja Rabočaja Gazeta“: trūkst tikai tās 7. nr., kā arī avīzes „Naš Putj“ 7. un 9. nr. Lūdzu, nosūtiet.

Man šķiet, ka jūs izdarāt milzīgu kļūdu, neapzinīgi peldēdami pa straumei un negrozīdami avīzes toni. Viss norāda uz to, ka chronikas daļā vajag grozīt tiklab toni, kā arī saturu. Vajag sasniegt legalitāti, cenzurību. To var un vajag sasniegt. Citādi jūs velti dzenat postā lietu, pie kuras esat ķērušies. Apdomājiet to nopietnāk.

Uzrakstīta 1013. g., ne agrāk par 30. septembri

Nosūtīta no Poroginas uz Pēterburgu

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1933. g.

48

А. М. (.OUKIJAM

30. septembri 1913.

Dārgais А. М.! Mazliet aizkavējos ar atbildi. Atvainojos. Cik ellīgi nikns es biju Bernē un pēc tamll Domāju: ja Jūs esat Veronā (telegrama sakarā ar Bebeli bija no Jums no Veronas^78) — vai kādā tur Rom...?? — es taču no Bernes varēju atbraukt Veronā II Bet tad no Jums veselus mēnešus ne skaņas...

Tas, ko Jūs rakstāt par savu slimību, mani briesmīgi uztrauc. Vai Jūs labi darāt, dzīvodami bez ārstēšanās Kapri salā? Vāciešiem ir lieliskas sanatorijas (piem., St. Blasien a, Šveices tuvumā), kur ārstē un pilnīgi izārstē plaušu kaites, panāk pilnīgu rētu sadzīšanu, uzbaro, pēc tam sistemātiski pieradina pie sala, norūda pret saaukstēšanos un izlaiž derīgus, darba spējīgus cilvēkus.

Bet Jūs pēc Kapri ziemas laikā — uz Krieviju???? Briesmīgi baidos, ka tas kaitēs veselībai un iedragās Jūsu darba spējas. Vai tajā Itālijā ir pirmšķirīgi ārsti??

Patiešām, aizbrauciet gan Jūs pie pirmšķirīga ārsta uz Šveici^9 vai Vāciju, — ķerieties pie nopietnas ārstēšanās kādus 2 mēnešus labā sanatorijā. Bet velti šķiest kroņa mantu, t. i., sirgt un iedragāt savas darba spējas — nekādā ziņā nav pieļaujama lieta.

Dzirdēju (no žurnālā „Prosveščeņije" redaktora, kas sastapis Ladižņikovu^77), ka Jūs esot neapmierināts ar „Prav-du“. Pārāk sausa? Tas taisnība. Bet šo trūkumu uzreiz novērst nav viegli. Nav cilvēku. Pagājis gads, kamēr sākām,

un ar lielām pūlēm esam izcīnījuši tikai ciešamu redakciju Pēterburgā.

(Jūsu vēstuli tālāk žurnālam ,,Prosveščeņije“ nosūtīju.) Rakstiet, ko plānojat un kā ar veselību. Ļoti lūdzu, ķerieties nopietni pie ārstēšanās — nudien pilnīgi var izārstēties, bet slimību ielaist ir taisni bezdievīgi un noziedzīgi.

Jūsu Ļeņins

P. S. Pie mums pa daļai bija, pa daļai būs laba publika. Vai redzējāt avīzi ,,N a š Putj“? Vai nav labi sasniegumi? Jau otrā avīze. Noorganizēsim arī trešo — dienvidos.

Adrese: Uljanow. Poronin (Galizien). Austria. (Ziemā būšu Krakovā: Lubomirskiego. 51.)

Nosūtīta no Pororjinas uz Kapri s.

(1 taliiā)

Iespiesta i*ēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta /924. y.

49

AVĪZES ,,ZA PRAVDU“ REDAKCIJAI

Cienījamie kolēģi!

Ļoti pateicos Jums, ka divi reizes atsūtījāt avīzi laika, t. i., vienlaicīgi ar visām buržuāziskajām avīzēm. Bet, izņemot šis divi reizes, avīze ,,Za Prav<lu“ vienmēr pienāk par 4i dienu vēlāk nekā buržuāziskās avīzes. Vai to nevar pārkārtot un vienmēr nosūtīt laikā, lai tā pienāktu vienlaicīgi ar buržuāziskajām avīzēm?

Labākos sveicienus! jūsu Ļeņins

P. S. Kāds tagad ir avīzes metiens? Vai jel kādreiz (Beidzot!!) būs naudas pārskats? Attiecībā uz legalitāti Jūsu sekretāram viņa pēdējā vēstulē nav taisnība: legalitātes palielināšanas ziņā vēl var un vajag izdarīt daudz ko.

Cik tagad abonentu?

Uzrakstuo 1913. g. oktobri-decembri Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu Pirmoreiz iespiesta 1927. g. 5. maijā

avīzes „Pravda" 99. n-rā Iespiesta pčc rokraksta

f> 35. sēj.

50

AVĪZES ,,ZA PRAVDU“ redakcijai

Redaktoram

Vēstule redakcija i

Cienījamie kolēģi!

Apsveikdams sešu deputātu lieliski sākto elpu par strādnieku vairākuma gribas cienīšanu un jūsu avīzes lielisko kampaņu 7S, es lūgšu pievērst uzmanību arī sekojošam:

ja septiņnieks nekaunīgi pasludinās sevi par sociāldemokrātisko frakciju (kā viņš to izdarījis (>0. nr-ā sava raksta beigās), tad sešniekam katrā ziņā vajag mierīgi, īsi, noteikti paziņot: „Sociāldemokrātiskā strādnieku frakcija esam mēs, jo mēs saskaņojamies ar apzinīgo strādnieku vairākuma gribu, to realizējam, pārstāvam vairākumu. Septiņi bezpartejiskie nav atspēkojuši nevienu faktu, nevienu skaitli no ļoti daudzajiem, kas minēti mūsu avīzē un kas pierāda šo patiesību. Te būs mūsu adrese, griezieties pie mums, biedri strādnieki, un nedomājiet, ka mēs apvainosim jūs ar domu, it kā mēs uzskatām, ka jūs esat spējīgi noticēt teorijai: „septiņi deputāti stāv pāri partijai, pāri strādnieku vairākuma gribai". Pat arī 77 deputāti nevar stāvēt pāri šai gribai. Mēs to stingri pildām".

Šāds īss paziņojums nepieciešams. Pēc tam vajag iesniegt formālu paziņojumu arī seņjoren-konvcnlam (I. i., Valsts domei). Tad septiņnieks ļoti drīz. momentali atmetīs savu uzpūtību, — ļoti ļoti drīz viņi piekritis vienlīdzībai (ko rakstiski atzinuši viņi visi). Cilas izejas ne viņiem, ne kādam citam nebūs.

Uzņemies ja darbu smagu, nesūdzies par vāju nagu. Seši iv \oti labi sākuši, un uzvara nodrošināta viņiem, I и viņi pareizi turpinās, — pēc dažām nedēļām uzvara и neizbēgama.

Labākie sveicieni un novēlējumi.

V. 1.

Uzrakstītu 1913. gne agrāk gar 2. novembri

Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu Pirmoreiz iespiesta 1932. g. 5. maijā

avīzes „Pravda“ 123. пг-ā Iespiesta pēc rokraksta

51

avīzes ,,za phavdu“ redakcijai

Cienījamie kolēģi!

Apsveicu ar lieliski sākto kampaņu par strādnieku deputātu tiesībām.

Izlasījis nelietīgo intrigu rakstu avīzē „Novaja Rabočaja Gazeta“, ļoti ieteicu lietu apdomāt un pieņemt manu vakarējo plānu 7“. Šādas lietas nedrīkst atstāt bez organizatoriska lēmuma.

Nepietiek, ka strādnieki sūta rezolūcijas: strādniekiem katrā ziņā jāorganizē de put aci jas, kas dodas pie Domes frakcijas.

Sveiciens un labākie novēlējumi!

.1 ūsu V. /.

Uzrakstīta 1913. g., ne agrāk par 3. novembri

Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu

Pirmoreiz Iespiesta 1933. g.

52

AVlZES .,ZA PRAVDU“ REDAKCIJAI

Ņemot vērā lo, cik mums kā līdzstrādniekiem ir svarīga kampaņa pret septiņnieku, visai svarīgi, lai mēs ik dienas saņemtu ziņas. Turpretim avīze ,,Za Pravdu“ nokavējas katru dienu. Ļoti lūdzam rīkoties, lai avīzi nosūtītu katru dienu laikā un bez nokavēšanās.

Ka vairākums sešnieka pusē, tas ir skaidrs. Ret sešnieka izturēšanās nav konsekventa. Uzvara ir viņa rokās, ja viņš spers loģiski (un politiski) neizbēgamo soli un pasludinās sevi par frakciju.

Ja tā būs izdarīts un būs iesniegts paziņojums Domei, septiņnieks būs spiests (jau paša Domes darba technikas dēl) slēgt vienošanos ar sešnieku.

Būtu smieklīgi izlaist no rokām pilnīgi nodrošinātu uzvaru. Jo noteiktāk atdalīsimies, jo ātrāk atjaunosies federācijā.

Kampaņa pret septiņnieku sākta lieliski, bet tagad to nerealizē pietiekami noteikti. Atbildot uz likvidatoru ārkār-līgi nekaunīgo pārdrošību, avīzei vajag nevis gausties, bet uzbrukt, uzsverot, ka septiņnieks neievēro proletariāta (/ribu un ka tas ir pretparlejisks. Lozungs: „septiņnieka kungi, atteicieties no mandātiem, ja jūs negribat rēķināties ar strādnieku vairākuma gribu, ja gribat iet pret partiju^1*. Šis lozungs jānostāda tieši un precizi un jāatkārlo ik dienas.

Uzrakstīta 1913. //. 7. лоус/нЬп

i\osi7lita no Krakovas uz Pēterburgu Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 19'Pt. g. noraksta

53

AVĪZES ,,ZA PRAVDU“ REDAKCIJAI

Cienījamie kolēģi!

Svētdien nepieciešams izlaist ieliekamu lapu, kas pilnīgi veltīta kampaņai par sešnieku.

Vienu lielu rakstu ar apakšvirsr а к s t i e m.

Nosūtām tekstu^80. Ielieciet apspriedes^81 rezolūciju (n e jau tās dēļ konfiscēts tas avīzes ,,Za Pravdu“ nr.).

Jāprasa, lai 7-nieks atteiktos no mandātiem.

Pievienojiet Pēterburgas rezolūciju rezumējumus, ja tās nepārprotami runā mūsu labā^82.

Uzmetiet pāris vārdus vai telegrafējiet: „pielikums iet“.

Labakie sveicieni. Jūsu V. /.

Uzrakstīta 1913. pirms 9. novembra

Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu

Pirmoreiz iespiesta 1933. g.

54

AVĪZES ,,ZA PRAVDU“ REDAKCIJAI

Cienījamie kolēģi!

Steidzos apsveikt no sirds visus marksistiskos darbiniekus ar vairākuma lielas uzvaru pār dezorganizatoriem, aitādas frakcijas konstituēšanos, kas nevēlas izjaukt vairākuma gribu S3. Tikko saņēmu avīzes ,,Za Pravdu‘‘ svētdienas nr-u. Sevišķi labi ir aprēķini — tos vajag turpināt.

Vēlreiz sveiciens visiem no visiem.

Jūsu V. /.

Uzrakstīta 1913. g., ne agrāk pur /2. novembri

Iespiesta pēc rokraksta

Nosūtīta no Krakovas uz Pēterburgu

Pirmoreiz iespiesta 1933. g.

55

AVĪZES ,,ZA PRAVI)U“ REDAKCIJAI

Redaktoram:

Nepieciešams pārdrukāt „Materiālus"64, kaut vai pa daļām, jo ur. nc. jau to dēļ konfiscēts. Legalitāti, legalitāti katrā ziņā!l

Ja nevar pārdrukāt uzreiz, tad nekavējoties izsludiniet presē tiem, kas 29. X numuru nav redzējuši, ka tiks pārdrukāts.

Uzrakstīta 1013. y., nc aorāk par 13. novembri

Nosūtīta no Krakovas ur Pēterburgu

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1933. p.

56

AVĪZES ,,ZA PRAVDU" redakcijai

Redaktoram: Vājš ir „Savējā" raksts 25. nr-ā. Tikai hramanība. Dieva dēļ, mazāk bramanības. Mierīgāk iztirzāt argumentus un pamatīgāk, vienkāršāk atkārtot patiesību. Tā un tikai tā tiek nodrošināta neapšaubāma uzvara.

Uzrakstīta 1913. g.t ne agrāk par 16. novembri

Nosūtīta /to Krakovas uz Pēterburgu

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1933. g.

57

А. М. GORKI JAM

Dārgais Aleksej Maksimovič! Ko gan Jūs darāt? — patiešām vienkārši šausmas!

Vakar izlasīju avīzē ,,Reč“ Jūsu atbildi uz „vaimanām" Dostojevska labā 83 un biju gatavs priecāties, bet šodien atnāk likvidatoru avīze, un tur iespiesto Jūsu raksta rindkopa, kādas avīzē ,,Reč“ nebija.

Šī rindkopa ir šāda:

„Bet „dieva meklēšanu" vajag uz laiku“ (tikai uz laiku?) „atlikt, — tā ir veltīga nodarbošanās: nav ko meklēt, kur nav nolikts. Ja neesi sējis, tad nepļausi. Dieva jums nav, jūs vēl“ (vēl!) „neesat to radījuši. Dievus nemeklē, tos rada; dzīvi neizdomā, bet veido".

Iznāk, ka Jūs esat pret „dieva meklēšanu" tikai „uz laiku"!! Iznāk, ka Jūs esat pret dieva meklēšanu tikai tādēļ, lai to aizstātu ar dieva taisīšanu!!

Nu, vai tad tas nav briesmīgi, ka Jums iznāk šāda lieta?

Dieva meklēšana atšķiras no dieva taisīšanas vai dieva radīšanas, vai dieva darināšanas u. tini. nebūt ne vairāk, kā dzeltens velns atšķiras no zila velna. Runāt par dieva meklēšanu nevis tādēļ, lai izteiktos pret visādiem velniem un dieviem, pret visādu idejisku nekroliliju (ikviens dieviņš ir nekrot'ilija — kaut arī tas būtu vistīrākais, ideālākais, nevis meklēts, bet darināts dieviņš, vienalga), — bet tikai lai dotu zilajam velnam priekšroku pret dzelteno, tas ir simtkārt ļaunāk nekā nerunāt nemaz.

Visbrīvākajās zemēs, tādās zemēs, kur ne pavisam nav vietā aicinājums „uz demokrātiju, uz tautu, nz sabiedris-

kurnu un zinātni^1', — tādās zemēs (Amerikā, Šveicē u. tml.)

Iautu un strādniekus sevišķi centīgi notrulina tieši ar tīrā, garīgā, darināmā dieviņa ideju. Tieši tāpēc, ka ikviena reliģiska ideja, ikviena ideja par ikvienu dieviņu, ikviena koķetēšana put ar dieviņu ir visneizteicamākā nekrietnība, ko sevišķi iecietīgi (un bieži vien pat labvēlīgi) uzņem demokrātiskā buržuāzijā, — tieši tāpēc tā ir visbīstamākā nekrietnība, visnelietīgākā „sērga". Miljonu fizisku sērgu, varmācību, neķītrību un grēku pūlis atmasko daudz vieglāk, un tāpēc tie ir daudz mazāk bīstami nekā smalkā, garīgā, viskrāšņākajos „idejiskajos" tērpos ģērbtā ideja par dieviņu. Katoļu baznīckungs, kas izvaro jaunavas (par kuru es nupat nejauši lasīju kādā vācu avīzē), — tieši „demokrātijai" daudz mazāk bīstams nekā pops bez talara, pops bez rupjas reliģijas, idejisks un demokrātisks pops, kas sludina dieviņa taisīšanu un darināšanu. Jo pirmo popu ir viegli atmaskot, notiesāt un padzīt, — bet otro nevar padzīt tik vienkārši, to atmaskot 1 000 reižu grūtāk, to „notiesāt" nebūs ar mieru neviens „trausls un žēlabaini svārstīgs" mietpilsonis.

Un Jūs, zinādami (krievu: kāpēc krievu? vai tad itāļu ir labāka??) sīkpilsoņu dvēseles „trauslumu un žēlabaino svārstīgumu", mulsināt šo dvēseli ar indi, kas ir vissaldākā un visvairāk aizsegta ar karamelēm un visādiem izkrāsotiem papīriņiem!!

Patiešām, tas ir briesmīgi.

„Pietiek jau pašapspļaudīšanās, kas mums aizstāj paškritiku".

Bet vai dieva taisīšana nav ļaunākais pašapspļaudīšanās veids?? Ikviens cilvēks, kas nodarbojas ar dieva taisīšanu vai pat tikai pieļauj šādu taisīšanu, apspļauda sevi sliktākajā veidā, viņš nevis „darbojas", bet nopūlas tieši ar sevis vērošanu, sevis aplūkošanu, pie kam šāds cilvēks „vēro" sava ,,es“ visnetīrākās, trulākās, verdziskākās pazīmes vai pazīmītes, ko dieva taisīšana padara dievišķīgas.

Nevis no personīgā, bet no sabiedriskā viedokļa ikviena dieva taisīšana ir tieši „vīlušos un nogurušo" (kā Jums izdevies ļoti pareizi pateikt par dvēseli — tikai vajadzētu teikt nevis „krievu", bet sīkpilsoņu, jo ebreju, itāļu, angļu — visi tādi jlaši velni, visur nožēlojamā sīkpilsonība ir vienādi

V. I. ĻE Я I N S

92

nelietīga, bet „demokrātiskā sīkpilsonlba^1*, kas nodarbi-nāta ar idejisku nekrofiliju, ir divkārt nelietīga) filistru un sīkburžuju trulās sīkpilsonības, trauslā mietpilsonis-kuma, sapņainās „pašapspļaudīšanās" tīksmiga sevis novērošana.

Iedziļinādamies Jūsu rakstā un neatlaidīgi meklēdams, kur Jums varēja rasties šī p ār г ak s tīšanās, es esmu nesaprašanā. Kas tas ir? „Grēku sūdzēšanas" atliekas, kuru Jūs pats atzināt par nepareizu?? Tās atbalsis??

Vai kas cits — piemēram, neveiksmīgs mēģinājums noliekties līdz vispārdemokratiskam viedoklim un nevis lūkoties no proletāriskā viedokļa? Varbūt, lai runātu ar „demokrātiju vispār", Jūs esat sagribējis (piedodiet par izteicienu) šļupstēt, kā šļupst, runājot ar bērniem? varbūt mietpilsoņiem domātā „populārā apskatā" esat sagribējis pieļaut uz brīdi viņa vai viņu, mietpilsoņu, aizspriedumus??

Bet tas taču ir nepareizs paņēmiens itin visās nozīmēs un visādā ziņā!

Es iepriekš rakstīju, ka demokrātiskās zemēs pavisam nevietā būtu proletāriskām rakstniekam aicināt „uz demokrātiju, uz tautu, uz sabiedriskumu un zinātni". Nu, bet pie mums Krievijā?? Šāds aicinājums nav īstj vietā, jo arī tas kaut kā glaimo mietpilsoņu aizspriedumiem. Kaut kāds līdz miglainumam vispārējs aicinājums — pie mums pat Izgo-jevs no žurnālā „Russkaja Misļ" parakstīs to abām rokām. Kāpēc gan ņemt tādus lozungus, ko J ū s pat s ļoti labi atšķirat no izgojevisma, bet lasītājs atšķirt nespēs?? Kāpēc apmulsināt lasītāju, uzmetot demokrātisku plīvuru, bet nevis skaidri nošķirt sīkpilsoņus (trauslos, žēlabaini svārstīgos, nogurušos, vīlušos, sevis vērotājus, dieva vērotājus, dieva taisītājus, dieva saudzētājus, pašapspļauditājus, bezjēdzīgi anurchistiskos — brīnišķīgs vārds!! un tā joprojām, un tā joprojām) — no proletāriešiem (kas prot būt mundri ne tikai vārdos vien, kas prot atšķirt buržuāzijas „zinātni un sabiedriskumu" no savējā, buržuāzisko demokrātiju no proletāriskās)?

Kāpēc Jūs to darāt?

Jūsu V./.

Velnišķīgi aizvainojoši.

Р. S. Ierakstītā bandrolē nosūtījām romānu. Vai saņēmāt? P. P. S. Ārstējieties nopietnāk, patiešām, lai ziemā varētu braukt, bez saaukstēšanās (ziemā bīstami).

Jūsu V. Ufjanovs

Uzrakstīta 1913. g. novembra vidu Nosūtīta no Krakovas uz Kapri s. (Itālijā)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 192b. g.

58

А. М. GORKIJAM

Jautājumā par dievu, dievišķīgo un par visu, kas ar to saistīts, Jums iznāk pretruna — tā pati, manuprāt, uz kuru es norādīju mūsu pārrunās, mums pēdējo reizi tiekoties Kapri salā: Jūs bijāt sarāvis sakarus (vai it kā sarāvis) ar „vperjodiešiem", nepamanīdams ,,vperjodisma“ idejiskos pamatus.

Tāpat arī tagad. Jūs esot „sapīcis", Jūs „nevarat saprast, kā iesprucis vārds uz laiku" — tā Jūs rakstāt — un tajā pašā laikā Jūs aizstāvat dieva un dieva taisīšanas ideju.

„Dievs ir to ideju komplekss, kuras izstrādājusi cilts, nācijā, cilvēce, kuras modina un organizē sociālās jūtas un kuru mērķis ir saistīt personību ar sabiedrību, savaldīt zooloģisko individuālismu".

Šī teorija acīm redzot saistīta ar Bogdanova un Luna-čarska teoriju vai teorijām.

Arī tā ir acīm redzot nepareiza un acīm redzot reakcionāra. Līdzīgi kristīgiem sociālistiem („sociālismā" sliktākajam veidam un tā sliktākajam izkropļojumam) Jūs lietojat paņēmienu, kas (neraugoties uz jūsu vislabākajiem nodomiem) atkārto melnsvārcības triku: no dieva idejas izvāc laukā to, kas lajā ir vēsturiski un dzīvē (nešķīstību, aizspriedumus, tumsības un nomāktības svētīšanu, no vienas puses, dzimtbūšanu un monarchiju, no otras), pie kam vēsturiskās un dzīves realitātes vietā dieva idejā ieliek labiņu sīkpilsonisku frāzi (dievs = „idejas, kas modina un organizē sociālās jūtas").

Jūs ar to gribat teikt ,.labo un krietno", norādīt uz „tais-

mini — patiesību'- un tamlīdzīgi. Bet ši jūsu labā vēlēšanās joprojām ir jūsu personīgs ieguvums, subjektīva „nevainīga vēlēšanās*1. Ja reiz Jūs to esat uzrakstījis, tā ir iekļuvusi masā un tās nozīmi nosaka nevis jūsu labā vēlēšanās, bet sabiedrisko spēku samērs, šķiru objektivais samērs. Šī samēra dēļ iznāk (pretēji Jūsu gribai un neatkarīgi no jūsu apziņas), iznāk tā, ka jūs esat izpušķojis, sacukurojis klerikāļu, Puriškeviču, Nikolaja II un Struves kgu ideju, jo 1st enī bū dieva ideja viņiem palīdz turēt verdzībā tautu. Izpušķodams dieva ideju. Jūs esat izpušķojis važas, kurās viņi iekaļ tumšos strādniekus un zemniekus. Lūk — teiks popi un Ko — cik šī ir laba un dziļa ideja (dieva ideja), kā to atzīst pat ,,jūsējie“, demokrātu kgi, vadoņi, — un mēs (popi un Ko) kalpojam šai idejai.

Nav pareizi, ka dievs ir ideju komplekss, kuras modina un organizē sociālās jūtas. Tas ir Bogdanova idealisms, kas notušē ideju materiālo izcelšanos. Dievs (vēsturiski un dzīvē) vispirms ir ideju komplekss, kuras radījis tas, ka cilvēku stulbi nomāc tiklab ārējā daba, kā arī šķiriskais jūgs, — to ideju komplekss, kuras šo nomāktību nostiprina, iemidzina šķiru cīņu. Vēsturē bija laiks, kad, neraugoties uz šādu dieva idejas izcelšanos un šādu tās patieso nozīmi, demokrātijās un proletariāta cīņa notika tādā veidā, ka piena reliģiska ideja cīnījās pret otru.

Bet arī šis laiks ir sen pagājis.

Tagad gan Eiropā, gan Krievijā jebkādā dieva idejas aizstāvēšana vai attaisnošana, pat visvairāk izsmalcinātā, pat ar vislabākajiem nolūkiem, ir reakcijas attaisnošana.

Viss jūsu definējums ir caur un cauri reakcionārs un buržuāzisks. Dievs = ideju komplekss, kuras „modina un organizē sociālās jūtas un kuru mērķis ir saistīt personību ar sabiedrību, savaldīt zooloģisko individuālismu**.

Kāpēc tas ir reakcionāri? Tāpēc, ka izpušķo reliģiskās tumsonības un dzimtbūšanas ideju par zooloģijas „savaldīšanu^ Patiesībā „zooloģisko individuālismu** nav savaldījusi dieva ideja, to savaldīja tiklab pirmatnējais bars, kā arī pirmatnējā komūna. Dieva ideja vienmēr ir iemidzinājusi un notrulinājusi „sociālās jūtas**, aizstādama dzīvo ar sprāgoņu, vienmēr būdama verdzības (sliktākās, bezizejas verdzības) ideja. Dieva ideja nekad nav „saistījusi personību

90 V. I. IE N I N S ar sabiedrību", bel vienmēr saistījusi apspiestās šķiras ar ticību apspiedēju dievišķīgumam.

Jūsu definējums ir buržuāzisks (un nav zinātnisks, nav vēsturisks), jo tas operē ar nepietiekami pamatotiem, vispārējiem ,,robinsona“ jēdzieniem vispār — bet nevis ar noteikta vēsturiska laikmeta noteiktām šķirtim.

Dieva ideja mežonim komi u. tml. (kā arī pusmežoium) ir kaut kas viens, Struvem un Ko kaut kas cits. Abos gadījumos šo ideju atbalsta šķiru kundzība (un šī ideja atbalsta to). „Tautas" jēdziens par dieviņu un dievīgo ir „tautas" stulbums, nomāktība, tumsība, gluži tāpat kā „tautas priekšstats" par caru, velnu, par sievu vilkšanu aiz matiem. Kā jūs varat „tautas priekšstatu" par dievu dēvēt par „demokrātisku", to es absolūti nesaprotu.

Ka filozofiskais idealisms „vienmēr ņemot vērā tikai personības intereses", tas ir nepareizi. Vai Dekartam, salīdzinot ar Hasendi, vairāk ņemtas vērā personības intereses? Vai ari Fichtem un Hegelim, salīdzinot ar Feierbachu?

Ka „dieva taisīšana ir process, kur tālāk attīstās un uzkrājas sociālie principi individā un sabiedrībā", tas ir vienkārši briesmīgi!! Ja Krievijā būtu brīvība, tad taču jūs visa buržuāzijā nēsātu uz rokām par šādām lietām, par šo tīri buržuāziskā tipa un rakstura socioloģiju un teoloģiju.

Nu, pagaidām pietiks, — ari tā jau vēstule ļoti gara. Vēlreiz cieši spiežu roku un vēlu veselību.

Jūsu V. /.

Uzrakstīta 1913. g. decembrī

Nosūtīta no Krakovas uz Kapri s.

Iespiesta pēc rokraksta

■( Itālijā)

Pirmoreiz iespiesta 1924. g.

INESEI ARMANDAI

Nupat saņēmu tclegramu un apmainīju aploksni, ko biju adresējis uz A.

Kas tad ir ar СО?? Tas taču negods un skandāls!! Līdz šim nav un nav pat korektūru. Lūdzu, pieprasi un panāc skaidrību.

Avīzes ,,Vor\vārts“[10] numurs, kurā Kautskis teicis nešķīsto frāzi, ka partijas neesot (burtiski die alte Pariei sei ver-schumnden), — Nr. 1533, 18. XII. 1913. To vajag dabūt (rue de Bretagne. 49 vai kādā citā vietā) un organizēt protesta kampaņu. Mēs esam par domu apmaiņu, par SSB rezolūciju — tas ir NB — bet absolūti pret Kautska nelietīgo lrazise. Par to viņš jāsit bez žēlastības, paskaidrojot, ka mēs esam par Aussprache (domu apmaiņu) etc.

Uzrakstīta 1913. g., pēc Iti. decembra

Ko sūtīta no Krakovas uz Parīzi Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

INESEI ARMANDAI

Idiotiski muļķi ir tie cilvēki, kas „izbijušies*1 no uzticības personām it kā no lādas lietas, kas šūniņām esot „aizvai-nojoša**. Sak, tātad šūniņu nav, ja grib uzticības personas!

Komiķi! Dzenas paka| vārdam, dziļāk neapdomājot, cik velnišķīgi sarežģīta un viltīga ir dzīve, kas dod pavisam jaunas formas, kuras mēs esam „uzķēruši** tikai pa daļai.

Cilvēki lielāko liesu (99% buržuāzijas, 98% likvidatoru, apmēram 60—70% boļševiku) neprot domāt, bet tikai iekal vārdus. Iekaluši vārdu: „pagrīde**. Stingri. Var atkārtot. Zina no galvas.

Bet, kā vajag grozīt tās formas jaunajos apstākļos, kā šai nolūkā vajag no jauna mācīties un domāt, to mēs nesaprotam.

1913. g. vasaras apspriede (ārzemēs) — nolemts: uzvarēt 7-nieku. Strādnieku masu kampaņa 1913. g. rudenī Krievijā — vaira к и m s par mums!! „Uzticības personu** ,,pul-ciņš“ (šūniņās tos neievēlē!! Glābiet!! — kliedz Antonovs, Izaks &* Ko) nolēma — masas izpildīja.

Kā to izdarīt? Bet, lūk, vajag mācīties saprast šo ,,gud-ro“ mechaniku. To nevarētu izdarīt, ja nebūtu pagrīdes un šūniņu. Un to nevarētu izdarīt, ja nebūtu pagrīdes un šūniņu jauno un gudro formu.

Ļoti interesējos, vai tu pratīsi to ieskaidrot publikai. Raksti daudz sīkāk.

Saņēmām 1 eks. „Strādnieka ceļabiedra**8T. 5 000 eks. jau izplatīti!! Urā!! Ķerieties enerģiski jo enerģiski pie sieviešu žurnālā!88

Uzrakstīta 1913. g. decembru beigās Nosūtīta no Krakovas uz Parizi

Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

1914. (j.

6i

D. VAINKOPAM

Krakovā, 1914. g. 12. janvarl

Dārgais biedri Vainkop!

Pateicos Jums sirsnīgi jo sirsnīgi par Jūsu laipno vēstuli. Ceru, ka Jūs esat izlasījis Vācijas sociāldemokrātiskajās avīzēs (,,Vor\varts“ un „Leipziger Volkszeitung"[11]) mūsu pretinieku rakstus (piemēram, I. K. — no Rozas Luksem-lnirgas grupas — un L., kas nepārstāv nekādu Krievijas grupu, — avīzē „Leipziger Volkszeitung"). Vācijas sociāldemokrātiskā prese mūs boikotē, it īpaši ,,Vorwārts“, un tikai „Leipziger Volkszeilung" iespiedusi vienu mūsu rakstu (ar Krievijas sociāldemokrātiskās strādnieku partijas Centrālā Organa ,,Social-Demokrat“ redakcijas parakstu)

Avīzē „Bremer Būrgerzeitung"[12] par Krievijas lietām raksta Radeks. Bet Radeks taču arī nepārstāv nekādu Krievijas grupu! Smieklīgi ir iespiest emigrantu rakstus, kuri nepārstāv neko, un nepieņemt Krievijā pastāvošu organizāciju pārstāvju rakstus!

Bet Kautska pozicija. — vai var būt kaut kas idiotiskāks? Attiecībā uz visām citām zemēm viņš pētī kustības vēs-luri, kritizē dokumentus, cenšas izprast domstarpību patieso jēgu, šķelšanās politisko nozīmi. Attiecībā uz Krieviju Kautskim vēsture neeksistē. Šodien viņš atkārto to, ko dzirdējis no Rozas Luksemburgas, vakar atkārtoja to, ko bija dzirdējis no Trocka, Rjazanova un citiem literātiem, kas pārstāv tikai savu pašu „labo vēlēšanos", rīt sāks atkārtot to, ko citiem krievu studentiem vai emigrantiem, utt.

labpatiks viņam pastāstīt. Bet žurnālā „Neue Zeit“*!l vispārējas Crazes, deklamācijas, nekādu faktu, nekādas jēgas par jautājumu būtību, kuros mums ir dažādi uzskati!! Tā ir vistīrākā bērnišķība!!

Mums sludina vienību ar mūsu partijas likvidatoriem —-tas ir absurds. Vienību realizējam mēs, saliedējot Krievijas strādniekus pret mūsu partijas likvidatoriem. Klāt pielieku dokumentu, ar kuru mēs iepazīstinājām Starptautiskā sociālistiskā biroja locekļus. Jūs tur atradīsit faktus, skaitļus, kas pierāda, ka tieši mēs pārstāvam partijas (un lielum lielā strādnieku vairākuma) vienību Krievijā pret likvidatoru grupām, kurām strādnieku nav.

Diemžēl, pat Panekuks avīzē „Bremer Būrgerzeitung" nevēlas saprast to, ka vajag iespiest Krievijas divu sociāldemokrātisko virzienu rakstus, bet nevis Radeka rakstus, kurš pārstāv tikai savu personīgo nezināšanu un savas fantāzijas un kurš nevēlas darīt zināmus precīzus faktus.

Vēlreiz pateicos Jums, dārgais biedri Vainkop, personīgi Jums un s.-d. partijas Izpildu komitejai par Jūsu laipno vēstuli un lūdzu Jūs nodot no manis sveicienu biedram Gorteram.

Ceru, ka Jūs iecietīgi izturēsities pret manu slikto franču valodu.

Jūsu VI. Vļjanovs (N. Ļeņins)

Wl. Ulyanow. 51. Ulica Lubomirskiego. Krakau (Cracovie).

Nosūtīta no Krakovas uz Holandi

Pirmoreiz iespiesta 1931. g. <1. jan- Iespiesta pēc rokraksta

vari avīzes „/Vanda" 21. nr-ā Tulkota no franču valodas

.Jaunais Laiks**. Red.

62

2URNALA ,,DZVIi\“ REDAKCIJAI

Neesmu runājis ar Jurkeviču, bet man jāteic, ka esmu dzi|i sašutis, ka tiek sludināta ukraiņu strādnieku atdalīšanus īpašā s.-d. organizācijā *®.

Ar s.-d. sveicienu Ļeņins

Uzrakstīta 1Sti. tl. martā Krakovā Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1937. 0. noraksta

03

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Nosūtu ukraiņu uzsaukuma projektu izdevumam „Sachtjerskij Ļistok“ei un ļoti lūdzu tevi taktiski izdabūt to (nevis manā vārdā, protams, bet labāk arī ne savā vārdā) caur Lolu un vēl kādu pāri vai vairākiem pāriem ukraiņu (protams, pret Jurkeviču un pēc iespējas bez šā nekrietnā, nešķīstā nacionālistiskā sīkpilsoņa ziņas, kurš, slēpdamies aiz marksisma, sludina strādnieku sadalīšanos pēc tautībām, ukraiņu strādnieku īpašu nacionālu organizāciju).

Tu sapratīsi, kāpēc man neērti savā vārdā sūtīt šādu projektu. Lola man rakstīja, ka esot ar mani vienis pratis pret Jurkeviču, bet Lola ir naivs. Taču lieta steidzama. Briesmīgi svarīgi, lai no ukraiņu s.-d. vidus atskanētu balss par vienību pret strādnieku dalīšanu pēc nācijām, — un tagad izdevums „Šachtjerskij Ļistok“ (ko tikai šodien, trešdien, 1. aprilī, saņēmu — pielikums pie avīzes „Putj Pravdi“ svētdienas numura) nekavējoties jāizmanto šajā nolūkā.

Pārraksti manu projektu (piekrītu visiem grozījumiem, protams, lai tikai paliktu tiešs protests pret dalīšanu pēc nācijām) — lai Lola viens pats vai kopā ar kādu citu uti. pieņem to un pārtulko ukrainiski, pēc tam lai nosūta caur mani avīzei „Putj Pravdi“ savā vārdā vai (labāk) ukraiņu (kaut vai 2—3 cilvēku lielas) marksistu grupas vārdā (vēl labāk: ukraiņu strādnieku vārdā).

To vajag izdarīt taktiski, āiri, pret Jurkeviču un bez viņa ziņas, jo šis žuļiks mēģinās kaitēt.

(Saņēmu tavu stāstu par Stepaņuka referātu un Jurkeviča uzstāšanos: teikšu atklāti, biju nikns uz tevi: tu neesi sapratusi, kāda ir Jurkeviča uzskatu būtiba.)

Cieši spiežu roku. V. U.

Ja manu projektu atstāstītu ukraiņu valodā un ar pāris .spilgtiem ukraiņu piemēriem, tad būtu vislabāk!! Bet es jau nelikšu mierā avīzi „Putj Praudi".

V:rakstila 191t. o. 1. apriti Nosūtīta no Krakovas иг Pariti

Iespiesta pirmoreiz, pee rokraksta

f

«4

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Nosūtu Lolas vēstuli. Tūliņ pēc izlasīšanas atsūti atpakaļ. (Viņš acīm redzot blēdījas, bet tomēr mēs ar viņa palīdzību spersim nelielu soli uz priekšu. Ļoti lūdzu tevi, ja būsi Cirichē, papūlies, cik vien spēdama, sastapt ukraiņu s.-d., noskaidrot viņu poziciju jautājumā par ukraiņu atsevišķo nacionālo s.-d. organizāciju un papūlies noorganizēt kaut nelielu anliseparatistu grupu).

Ja Nik. Vas. vēl nav bijis mūsu spiestuvē, lai palūdz viņus:

1) pielīmēt pie papīra, kur uzdrukāts tipogrāfijās uzraksts, — abas lapiņas

2) uzrakstīt vāciski (ja neprot, tad franciski) precizu cenas aprēķinu (<[13]) salikumam, (P) tieši šādam papīram 5 000 + 1 000 un (y) iespiešanai un к о p s и m u.

Attiecībā uz pastiprināto darbu, sameklējot (lai sagatavotos „svarīgajai lietai"[13]2) sakarus (it īpaši priekš sarakstīšanās) gan Parizē, gan Šveicē, es ceru, ka tu pacentīsies.

V. U.

P. S. Vai pirms tavas aizbraukšanas nevar visas mūsu grāmatas (arī no Kamska: no Orlovska bibliotēkas) sakoncentrēt pie Nik. Vas. un nozvērināt viņu, ka neļaus tās izvazāt Ja brother^13 ir rakstījis par savām grāmatām, tad ar tām rīkoties tāpat. No šās bibliotēkas (Orlovska; tā ir pie Kamska), lūdzu, dabū vai liec dabūt KSDSP II kongresa protokolus un atsūti man 1os drīzāk. Vēl viena liela:

Nepieciešams no jauna izdot partijas programu un statūtos (ar 1912. g. janv. grozījumiem)®8. Lūdzu, lai А. О. K.* nodod salikšanā (precīzi noskaidrojot cenu) un atsūta mums

2. korektūru: tad mēs pateiksim, cik iespiest.

[„KSDSP programa un statuli“.]

Vai Parizē nav avīzes ,,S.-D-t“ ". nr. (II. vai III. 1910.)? .la ir, atsūtiet visu.

Uzrakstīta PJti. o. 24. apriti

Nosūtīta no Krakovas u: Parīzi Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

— Ārzemju organizācijas komiteja. Hcd.

or,

N. N. NAKORJAKOVAM

18. V. 1914.

Dārgais biedri Nazar!

Liels paldies Jums par 13. cenza biļeteniem un par 12. (1900.) cenza piekto sējumu.

Visu laiku gaidīju, ka šinīs dienās pienāks arī tāds pats 13. cenza (census of 19/0) sējums (Agriculture^14), bet nezin kāpēc nepienāk. Laikam statistikas birojs nosūtījis to Jums, jo Gurvičs man rakstīja, ka šis sējums esot iznācis. Atrakstiet, lūdzu, vai Jums ir šis sējums (Agriculture. Census of 19/0,), vai varat to dabūt un izsūtīt; es tad tūliņ nosūtīšu Jums pārsūtīšanas izdevumus.

Pievērsiet uzmanību manai jaunajai adresei: Poronin (Galizien).

Apsveicu ar lieliskajiem maija svētkiem Krievijā: 250 000 Pēterburgā vien!! „Putj Pravdi“ 1. V nr. konfiscēts, bet no avīzes „Novij Mir“M dabūju zināt, ka Jums nereti esot ari konfiscētie numuri. Vispār vēstis no Krievijas liecina, ka revolucionārās noskaņas aug ne tikai strādnieku šķirā vien.

Sima 15. V pārceļas no Krakovas (Zaklad Kqpielowy D-ra Kadena \v Rabce. Galizien) uz vasaru darbā kādā sādžā starp Krakovu un Poroņinu; viņa ļoti priecājas, ka dabūjusi vietu.

N. K. sūta sveicienu. No sirds novēlu Jums vasarā atspirgt un atpūsties. jūsu у /

P. S. No Uraliem nesen pienāca vēstis no organizācijas: lietas veicas pavisam labi. Dzīvo un aug!

Nosūtīta no Poroņinas uz Ņujorku

Pirmoreiz iespiesta 1030. y. Iespiesta pēc rokraksta

. 66

S. G. ŠAUMJANAM

19. V. 1914.

Dārgais Suren! Saņēmu Jūsu vēstuli, kas rakstīta 17. IV. Ceru, atbildēsit man, kad izlasīsit nobeigumu rakstam par nāciju pašnoteikšanos (pašlaik to rakstu) žurnālā „Prosveš-ēeņi je“ *\

Par savu brošuru, kas vērsta pret Anu, katrā ziņā dodiet Selbstanzeige* vai apskatu žurnālā ,,Prosveščeņije“90.

Lieku priekšā Jums vēl šādu plānu. Lai cīnītos pret „kulturāli nacionālo autonomistu“ muļķību, vajag, lai Krievijas sociāldemokrātiskā strādnieku frakcija iesniegtu Valsts domē likumprojektu par nāciju tiesību vienlīdzību un par nacionālo mazākumu tiesību aizstāvēšanu.

Ņemsim un sarakstīsim šādu projektu^07. Vispārēja teze par tiesību vienlīdzību, — mūsu zemes sadalīšana teritoriālās vienībās, kuras ir autonomas un kurās ir pašpārvalde, starp citu, pēc nacionālas pazīmes (vietējie iedzīvotāji nosprauž robežas, visas valsts parlaments apstiprina) — autonomo apgabalu un apvidu, kā arī pašpārvaldīto vietējo vienību kompetences robežas; — ikviena atkāpšanās no nāciju tiesību vienlīdzības autonomo apgabalu, zemstu utt. lēmumos ir nelikumīga; kopīgas, demokrātiski ievēlētas skolu padomes u. c., valodu brīvība un tiesību vienlīdzība tām — valodas izvēlas municipālās iestādes utt. — mazākumu aizstāvēšana: tiesība uz proporcionālu izdevumu daļu, uz skolas telpām (par brīvu) ,,cittauliešu“ skolēniem, „cittautiešu" skolotājiem, muzeju un bibliotēku,

autora paziņojumu. Tied.

teātru u. t. jpr. „cittautiešu" noda|ām; —tiesība katram pilsonim gādāt, lai (liesā) tiktu atcelta jebkāda atkāpšanās no tiesību vienlīdzības respective^15 jebkāda nacionālo mazākumu tiesību „kājām mīdīšana" (iedzīvotāju skaitīšana ik pa pieciem gadiem apgabalos ar raibu iedzīvotāju sastāvu, ik pa desmit gadiem visā valstī) ult.

Man liekas, ka šādi varētu populāri izskaidrot, cik muļķīga ir kulturāli nacionālā autonomija, un galīgi pieveikt šās muļķības piekritējus.

Likumprojektu varētu izstrādāt visu vai ļoti daudzu Krievijas nāciju marksisti.

Rakstiet tūliņ, vai esat ar mieru palīdzēt. Vispār rakstiet biežāk, ne retāk kā reizi nedēļā. Ilgi neatbildēt ir nepiedodami it īpaši tagad, ievērojiet to!

Spiežu roku. Jūsu V. /.

Nosūtīta no Poroņinas uz Baku

Pirmoreiz iespiesta 1930. g. Iespiesta pēc rokraksta

INESEI ARMANDAI

Nupat izlasīju, my dear friend^16, Viņičenko jauno romānu, ko tu biji atsūtījusi^98. Tā tik ir nejēdzība un muļķība! Savienots kopā labi daudz visādu „šausmu^16^1, savākts vienkop gan „netikums", gan „sifiliss", gan romantisks noziegums un naudas izspiešana par noslēpumu (un apstrādājamā subjekta māsas pārvēršanās par mīļāko), gan ārsta tiesāšana! Viss tas ar histēriju, ērmībām, ar pretenzijām izveidot „savu" teoriju par prostitūtu organizēšanu. Šinī organizēšanā nav itin nekā ļauna, bet tieši autors, pats Viņičenko, padara to par nejēdzību, tīksminās ar to, padara to par „jājamo zirdziņu".

Avīzē „Нее" par romānu teikts, ka tā esot Dostojevska atdarināšana un ka esot laba atdarināšana. Manuprāt, atdarināšana ir, bet ārkārtīgi sliktā Dostojevska ārkārtīgi slikta atdarināšana. Pa vienai dzīvē, protams, sastopamas visas tās „šausmas", ko tēlo Viņičenko. Rel savienot visas tās kopā un tādā veidā — nozīmē pārspīlēti tēlot šausmas, baidīt tiklab savu, kā arī lasītāja fantāziju, „nomākt" sevi un viņu.

Man reiz gadījās pavadīt vienu nakti kopā ar kādu slimu (ar balto drudzi) biedru — un reiz „pierunāt" biedru, kas bija mēģinājis izdarīt pašnāvību (pēc mēģinājuma) un kas vēlāk, pēc dažiem gadiem, tomēr beidza ar pašnāvību. Abas atmiņas — ā la^17 Viņičenko. Taču abos gadījumos

tie bija nelieli posmi no abu biedru dzīves. Bet šis pretenciozais nelabojamais muļķis Viņičenko, kas tīksminās ar sevi, iztaisījis no lā nepārtrauktu šausmu kolekciju — kas atgādina „šausmas par 2 pensiem". Brrr... Duļķes, blēņas, žēl, ka lasot šķiedu laiku.

Uzraks lita 191i. и. 5. juniiā Sosātita no Poroņinas uz Fiumi

Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

68

INESEI ARMANDAI

The precedent letter I’ve sent in too much hurry. Now I can more quietly speak about our „business'1^18.

Ceru, ka ar referātu tu esi tikusi skaidrībā?09 Pats svarīgākais — noteikumi, /.—13. — (un pēc tam 14. — demagoģiskais, mazāk svarīgs). Tos vajag parādīt spilgtāk.

N1?: Iespraudums par 4. IV. 1914. demonstrāciju lu" referātā pie jautājuma par likvidatoru avīzes slēgšanu. Par Pļcchanova avīzi „Jedinstvo" referātā sakarā ar jautājumu par ārzemju grupām.

Esmu pārliecināts, ka tu esi no to cilvēku skaita, kuri attīstās, kļūst spēcīgāki, sliprāki un drošāki, kad viņi ir vieni paši atbildīgā postenī, — un tāpēc es neatlaidīgi neticu pesimistiem, t. i., tādiem, kas teic, ka tu... nezin vai... Blēņas un blēņas! Neticu! Tu tiksi galā lieliski! Ar ļoti labu valodu viņus visus stingri sakausi, bet Vandervel-dem neļausi pārtraukt un kliegt. (Ja kas noliek, formāls protests visai Izpildu komitejai un piedraudējums aiziet+ rakstisks visas delegācijās protests.)

Viņiem jādod tev referāts. Tu pateiksi, ka tu to lūdz un tev ir precizi praktiski priekšlikumi. Kas var būt vēl praktiskāks un lietišķīgāks? Mēs savus — jūs savus, gan tad redzēsim. Vai pieņemsim kopējus, vai arī ziņosim saviem kongresiem, mēs savas partijas kongresam. (Bet īstenībā skaidrs, ka mēs nepieņemsim itin neko.)

Pats galvenais, manuprāt, pierādīt, ka tikai mēs esam partija (tur ir bloks-fikcija vai grupiņas), tikai mēs esam strādnieku partija (tur ir buržuāzijā, kas dod naudu un atzist par pareizu), tikai mēs esam vairākums, 4/s.

Tas ir viens. Bet otrs: populārāk izskaidrot (es to absolūti nevarētu, neprazdams valodu, bet tu varēsi), ka OK = fikcija. Realitāte, ko tā aizsedz, ir tikai likvidatoru-literatu grupa S.-Pēterburgā. Pierādījums? Literatūra...

Augusta bloka sairšana. (Sal. „Prosveščeņi je“ 5. nr-ā, ma-(NB latviešu aiziešana.) nu rakstu^101 nosūtu Popovam.)

Arguments: latviešos ir mazs jūsu (t. i., boļševiku) pārsvars, mazs jūsu vairākums. Atbilde: „Jā, mazs. Ja gribat gaidīt, drīz tas būs ēcrasante“[19].

Mēs 1912. g. janvarī izslēdzām no partijas likvidatoru grupu. Rezultāts? Vai viņi radījuši labāku partiju?? Nekādu. Viņiem ir pilnīga augusta bloka sairšana, — buržuāzijā viņiem palīdz — strādnieki no viņiem bēg. Vai nu pieņemiet māsu noteikumus, vai ari nekādas rapprochement^20, nerunājot jau par unite!![21]

Argumenti pret Jagelo: sveša partija. Neticam tai. Lai poļi apvienojas.

Arguments pret Rožu Luksemburgu: reala ir nevis viņas partija, bet ,,opozicija“. Pierādījums: no Varšavas strādnieku kūrijā bija ,? balsotāji: Zafevskis, Bronovskis un Jagelo. Abi pirmie opozicija. (Ja Rozā to mēģinās noklusēt, jāpiespiež viņa runāt. Ja mēģinās noliegt, jāpieprasa protokols, apsolot, ka Rozas L. pausto nepatiesību mēs atmaskosim.) Tātad visi s.-d. balsotāji no Varšavas — opozicija (IV Domes vēlēšanās). Bet pārējā Polijā? nav zināms!! Dodiet balsotāju vārdus!!

Kautska vēstule pret Rožu un par opoziciju bija ,,Pravdā“ I02.

_Es šo nr-u nosūtu Popovam. Var citēt.

Vispār man liekas, es esmu nosūtījis tev drīzāk pārāk daudz „ļoti sīku“ (kā tu lūdzi) nekā pārāk maz.

Katrā ziņā trijatā jūs vienmēr atradīsit pierādījumus un argumentus, un laktus, bet jums vienmēr ir tiesiba apspriesties atsevišķi, — kurš no delegācijās runās, etc.

OK un Bunds melos nekaunīgi:

... „Arī viņiem, lūk, esot pagrīde. Augusta konference atzinusi" ...

Nav tiesai Ārzemju literatūra. Avīzes?

Latviešu aiziešana? Viņu verdikts?

Citāti no avīzēm „Naša Zarja“ un ,,Luč“ pret pagrīdiII (Tās ir „neveiklas frāzes"?? Nav taisnība! To saka apakšā likvidatorisku strādnieku bariņš, saujiņa, un tā ir brēcoša dezorganizacija.)

Vai: ari jums nav pagrīdes,

bet „Pravda" 40 000. eks. kliedz par pagrīdi? Vai strādnieki ļauj sevi apkrāpt??

bet 1913. g. vasaras apspriede un tās lēmums: uzstāties deputātu 6-niekam. Un tad 6 722 balsis par mums, 2 985 pret. Vairākums 70°/o!l

Arodbiedrības un apdrošināšanas kases uzsvērt stingrāk: tas ārkārtīgi ietekmē eiropiešus. Mēs neļausim likvidatoriem dezorganizēt mūsu drošo vairākumu arodbiedrībās un apdrošināšanas kasēsi!

I’ve forgotten the money question. We will pay for letters, telegrams (please wire oftener) & railway expenses, hotel expenses & so on. Mind itl

If possible try to be on Wednesday evening already in Brussels in order to arrange, prepare the delegation, sadziedāties & so on.

If you succeed to receive the first rapport, for 1—2 hours, — it is almost all*. lJēc tam vēl atliek „atkauties", iz-makšķerēt „viņu" contrepropositions** (visos 14 jautājumos) un paziņot: nepiekrītam, iesniegsim savas partijas kongresam. (Nevienu viņu priekšlikumu nepieņemsim.)

* — Es aizmirsu par naudas jautājumu. Mēs segsim izdevumus par vēstulēm, telegramām (lūdzu, telegrafē biežāk) un dzelzceļiem, izdevumus par viesnīcu uti. Atceries to!

.la iespējams, papfdies būt Briselē jau trešdienas vakarā, lai norunātu, sagatavotu delegāciju, sadziedātos uti.

■la tev izdosies dabūt vārdu pirmajam referātam uz 1—2 stundām, — tas ir gandrīz viss. Iied.

** — pretpriekšlikumi. Red.

S 33. sēj.

Ja būs runa par turētāju naudu, atsaukties uz 19t2. g. janvara rezolūciju 103 un atteikties runāt tālāk. Mēs, sak, no savām tiesībām neatsakāmies!!

Nosūtu Popovam Pļechanova rakstus (no ,,Pravdas“) par likvidatoriem ie‘. Nocitēt un pateikt, ka ,,Pravda“ joprojām ir tajos pašos ieskatos.

Uzrakstīta 191i. g., pirms 15. jūlija,

Poroņinā Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

в»

LATVIEŠU SOCIĀLDEMOKRĀTAM

Dārgais biedri Hermani!

Man liekas, ka Latvijas SD attiecībās pret KSDSP (CK personā pret KSDSP mūsu daļu, ja tas tīkami jūsu leģiti-inistiem, kas grib mazliet „rēķināties” ar likvidatoriem) iestājas svarīgs moments.

Šeit ir vajadzīga skaidrība un godīgums.

No 19". līdz 1914. g. latvieši (viņu CK) bija likvidatori.

1914. g. kongresā 106 viņi uzstājās kā likvidatorisma pretinieki, bet kā neitrālie starp OK un CK.

Tagad, pēc Briseles, pēc avīzes „Trudovaja Pravda“ .42. nr. rezolūcijasloe, latvieši grib ieiet mūsu partijā, noslēgt līgumu ar CK.

Vai tas ir labi?

Ir labi, ja skaidri apzinās, ko dara, un godīgi izturas pret to.

Slikti, ja to dara bez skaidras apziņas, bez stingra lēmuma un neievērojot sekas.

Kas grib leģitimitāti Stokholmas-Londonas (1906.—1907.) KSDSP atjaunošanas nozīmē, tam labāk neieiet mūsu partijā: nekas cits kā vienīgi intrigas, vilšanās, apvainojumi un savstarpēji traucējumi neiznāks. Tā bija „sliktākā tipa federācijā” (kā bija teikts KSDSP 1912. g. janvara konferences rezolūcijā)107. Tie ir trūdi. Nost ar šiem trūdiem!

.la aizstāv federalisma atliekas (piem., Stokholmas līgumu un Latvijas CK pārstāvju deleģēšanu uz Krievijas CK 108), tad nav ko brēku celt! Pēc manām domām, mēs ne-liūsim ar to mierā. Tā ir spēle, Tiško diplomātijā (ko tagad atdarina nelieši no poļu opozicijas, kuri Briselē pārsviedās pie likvidatoriem), bet ne vienprātīgs darbs. Vai mums ir principiālā vienošanās? Ir vai nav? Ja ir, tad vajag kopīgi nostāties pret (1) likvidatorismu, — (2) „nacionālismu” (=: (a) „kulturāli nacionālā autonomija” un (b) Bunda separatisms, — (3) pret federalismu.

Mēs skaidri un atklāti visu Krievijas strādnieku priekšā pacēlām šos karogus jau no 19 12. g. ja noara. Laiks nav mazs. Varēja un vajadzēja tikt skaidrībā.

Tātad vienosimies, — un, ja jau grib vienoties — tad skaidri un godīgi. Spēlēt slēpšanos, pēc manām domām, nevietā un necienīgi. Mēs vedam nopietnu karu: pret mums ir visi buržuāziskie inteliģenti, likvidatori, Bunda nacionālisti un separātisti, federalisti — tiešie un apslēptie. Vai nu noslēgt līgumu pret visiem šiem ienaidniekiem, vai arī labāk to atlikt.

Labāk aprobežoties ar saderināšanos nekā saistīt sevi ar laulību, ja nav pilnīgas pārliecības par savienības stabilitāti!!

Viss tas — manas personīgas domas.

Bet man ļoti gribētos sadziedāties ar Jums un panākt skaidrību. Ja Briselē mēs vienojāmies par galveno, — tad var jautāt un jājaulā sev bez diplomātijas, vai varam vienoties par stabilu līgumu.

Man ir (oti lielas rūpes par to, ka viena daļa latviešu izsakās

par kulturāli nacionālo autonomiju vai svārstās

par bundistu federalismu vai svārstās

svārstās par to, vai uzstāties pret Bunda nacionālismu un separātismu,

svārstās par to, vai atbalstīt mūsu prasību slēgt dezorga-nizatoru pulciņa likvidatorisko avīzi Pēterburgā 108 utt.

Vai šī daļa ir liela? — vispār un čekistu vidū? — strādnieku un inteliģentu vidū?

Vai tā ietekmīga?

Jo pret likvidatoriem Pēterburgā un Krievijā cīnāmies mēs. Kā būs, ja jūs pēc sirdsapziņas nevarēsit mums palīdzēt karot pret likvidatoriem un bundisliem?? Tādā gadījumā noslēgt stabilu līgumu būtu negodīgi un pat vienkārši neapdomīgi!

Un tagad vēl šī neģēlīgā poļu opozicijas uzstāšanās par likvidatoriem (balsošana par Briseles rezolūciju), par nacionālismu (kulturāli nacionālās autonomijas atzīšana par ,,strīdus punktu”), par federalismu (prasība atzīt veco, Tiškas noslēgto 1906. g. līgumu ar P.S.D.*).

Skaidrību, skaidrību vispirms! Kas nav sev noskaidrojis stāvokli un proletāriskās demokrātijās kara noteikumus pret buržuāzisko demokrātiju (= likvidatori un nacionālisti), lai labāk pagaida.

Es gribētu zināt Jūsu domas!

Jūsu Ļeņins

Es būtu loti priecīgs uzzināt ,,Paragrafa“ domas šinīs jautājumos. Parādiet viņam šo vēstuli!

(Dodiet, lūdzu, mūsu CK „14 punktus”"0 Rūdim uz kādu dienu izlasīšanai.)

Uzrakstiш /9/4. 0-, pēc 18. jūlija

Nosūtīta no Poroiirias uz Berlīni

Pirmoreiz iespiesta 1935. о• Iespiesta pēc rokraksta

— Polijas sociāldemokrātiju. Reti.

70

GRANĀTA IZDEVUMU REDAKCIJAI

21. VII. 1914.

Ļoti cienījamais kolēģi!

Ārkārtīgi nožēloju, ka vairāki pavisam neparasti un neparedzēti apstākļi (sākot ar Maļinovska aiziešanu) piespieda mani jau pašā sākumā pārtraukt iesākto rakstu par Marksu"1 un man pēc vairākiem nesekmīgiem mēģina jumiem atrast laiku šā raksta turpināšanai bija jānāk pie slēdziena, ka nevaru paveikt darbu līdz rudenim.

Ļoti ļoti atvainojos un izsaku cerību, ka jūsu tik ļoti derīgā izdevuma redakcija paspēs atrast kādu cilu marksistu un saņemt no viņa rakstu noteiktajā laikā.

Gatavs pakalpot, V. Iļjins

Nosūtīta no Pnroņinas uz Maskavu

Pirmoreiz iespiesta 1930. (ļ. Iespiesta pēc rokraksta

71

GRANATA IZDEVUMU REDAKCIJAI

Cienījamais kolēģi! Pirms dažām dienām, zaudējis cerību, ka darbu iespējams pabeigt, nosūtīju Jums atteikšanos no la līdz ar atvainošanos. Taču tagad politiskie apstākļi, no kuriem es tik ļoti esmu atkarīgs, pēkšņi atkal radikāli mainās: pirmkārt, S.-Pēterburgā ārkārtējā apsardzība, par ko es šodien izlasīju krievu avīzēs, ievesta līdz 4. IX. 1914., kā redzams, tas nozīmē, ka līdz tam laikam tiek apturēta avīze, kurā es rakstīju; otrkārt, karš, kā redzams, apturēs daudzus steidzamus politiskus darbus, kas gūlās uz mani. Tāpēc es pašlaik varētu turpināt pasākto rakstu par Maikšu un laikam gan drīz vien paspētu to pabeigt. Ja vēl neesat pasūtījis kādam citam un neesat piesaistījis kādu citu autoru, lūdzu, atbildiet man ar telegramu (uz mana rēl.dna): Ulya now. Poronin. Rabotaite.

Bet, ja esat piesaistījis citu personu, tad neatsakieties atbildēt ar atklātni.

Apliecinu Jums savu pilnīgo cienību V. Iļjins

Absender: WI. Ulyanow.

Poronin (Galizien). Austrijā.

Ihraksrila 191t. p. 2#. jūlijā Nosūtīta uz Maskavu

Iespiesta pirmoreizt pēc rokraksta

V. A. KARPINSKIM

Dārgais К.! Saņēmu Jūsu atklātni un steidzos atbildēt. Mazliet pagaidiet: mēs Jums paziņosim par to, ko var un vajag izdarīt attiecībā uz to, ko vēlaties Jūs (un mēs) U2. Starp citu, neaizmirstiet, ka tagad šeit ir īpaša legalitāte: vai Jūs par to esat runājis ar Lozanas draugiem? Katrā ziņā parunājiet.

Mēs paliekam Bernē. Adrese: Donnerbuhlweg "a.

Uljanow.

Attiecībā uz referātu vēl nezinu. Vajadzēs padomāt un apspriesties sīkāk. Ar cik cilvēkiem pie jums varētu rēķināties "S?

Spiežu roku. Sveiciens no visiem.

Jūsu Ļeņins

P. S. Varbūt par pārrunu priekšmetu labāk noderētu la critique^22 un mana anticritique^23? Tomēr pāris vārdu: nevar formalistiski aizstāvēt vāciešu nelietīgo šovinismu. Ir bijušas sliktas rezolūcijas, ir bijušas tīri labas, ir bijuši abu veidu paziņojumi. Bet visam taču ir mērs! Un tas ir pārsniegts. Nevar ciest, nevar diplomatizēt, vajag ar visiem spēkiem sacelties pret kauna pilno šovinismu!!

Vzrnkstita 19H. fl., pēc 27. .s<[22]p/rm?>ra Xosufita no Pernes uz Zēnam Pirmoreiz iespiesta 1929. p.

7.4

V. A. KARPINSK1M

Dārgais Karpinski! Izmantoju izdevīgu gadījumu, lai vaļsirdīgi parunātos.

Ir pilnīgs pamats gaidīt, ka Šveices policija un kara iestādes (pēc Krievijas vai Francijas sūtņa pirmā mājiena u. iml.) liesās kara tiesā vai izsūtīs par neitralitātes pārkāpšanu u. tml. Tāpēc vēstulēs nerakstiet neko tieši. Ja vajag kaut ko paziņot, rakstiet ar ķimiju. (Ķīmijas zīme — vēstulē pasvītrots datums.)

Mēs nolēmām diezgan grūti lasāmo tēžu vietā izdot klāt pielikto manifestu"4. Par saņemšanu paziņojiet un manifestu dēvējiet par „Kapitālisma attīstību".

Izdot vajadzētu. Bet Jums ieteicam to darīt tikai ar noteikumu, ka ievēro (un ir iespējams ievērot) maksimālu piesardzību!!

Senienam nav jāzina, kur un kas izdevis. Visus melnrakstus sadedzināt!! Izdevumu glabāt tikai pie ietekmīga Šveices pilsoņa, deputātā u. tml.

Ja to nevar, ne izdodiet.

Ja nevar iespiest, pavairojiet (arī ar maksimālu piesardzību) uz ntimeografa. Atbildiet: saņēmu kapitālisma attīstību (tik un tik) eksemplārus = no jauna izdošu tik un tik eksemplārus.

Ja nevar izdot ne iespiestā veidā, ne uz mimeografa, rakstiet tūdaļ. Izdomāsim vēl kaut ko. Atbildiet sīkāk.

(Ja izdosies izdot, atsūtiet izdevīgā (/adījumā izdevumu (Vi) šurp; mēs atradīsim, kur glabāt.)

Gaidu atbildi! Jūsu Ļeņins

NB

P. S. Naudu izdošanai atradīsim. Rakstiet tikai Iai-

*kus, cik vajag, jo naudas ir ļoti maz. Vai šai lietai ļnevar izlietot no AOK"5 170 frs^24?

Uzrakstīta 191b. fl.. pirms ". oktobra Nosūtīta no Īlenus u; Zenevu

Pirmoreiz iespiesta 1929. 0- Iespiesta pēc rokraksta

V. A. KAHPINSKIM

Dārgais draugs! Šodien es šeit pēc Pļechanova referātā runāju pret viņa šovinismu. Taisos šeit lasīt referātu otrdien. Gribētu lasīt Ženevā trešdien (Eiropas karš un Eiropas socialisms)"8. Apspriediet lietu un iekārtojiet pēc iespējas konspiratīvāk, t. i., lai nebūtu vajadzīga atļauja (protams, vēlams ir arī, lai būtu maximum publikas). Kā to izdarīt, to Jūs labāk zināsit. Jāsavieno publikas maximum ar policijas zināšanas un policijas iejaukšanās (vai policijas draudu) minimum’u. Bernē es lasīju grupu locekļiem un viņu rekomendētiem viesiem (120—130 cilvēkiem u. tml.), bez afišām u. tml. Vai šāda kārtība nav labāka?

Tūdaļ atbildiet uz adresi Mr. Ryvline. Villa Rougemont. Chailly sur Lausanne. Priekš manis. Otrdien es lasu šeit, Lozanā, un Jūsu atbildei jābūl šeit otrdien dienā. Tiksimies un aprunāsimies sīkāk par mūsu padarīšanām. Tātad, ja Ženevā vajadzīga atļauja, tad 10 reižu apdomājiet, vai labāk nav slēgts referāts. Vispār, protams, izlemiet Jūs. Ja trešdien izdosies (sarīkot trešdienas vakarā referātu), tad es atbraukšu trešdienas rītā.

Spiežu roku. Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 191\. ti. ". oktobrī jVoviitita no lAtzanas иz Zenevu Pirmoreiz iespiesta 1929. p.

75

V. A. KAHPINSKIM

Dārgais К.! Tieši tajā laikā, kad es bi ju Ženevā, saņemtas priecīgos vēstis no Krievijas. Pienācis arī Vanderveldem adresētās Krievijas sociāldemokrātu atbildes teksts Tāpēc mēs nolēmām izlaist nevis atsevišķu manifestu, bet avīzi ,,Social-Demokrat“, СО, nākošo numuru"8. Šodien šis lēmums tiks galīgi, tā sakot, noformēts.

Tātad, lūdzu, dariet visu iespējamo un, cik vien iespējams, ātrāk, lai sameklētu francūzi, t. i., Šveices pavalstnieku, kā atbildīgo redaktoru un sastādītu izdevumu aprēķinu. Apmēru projektējam 2 lappuses, formātu apmēram kā Parizes avīzei ,,Golos“. Iznākšanas laiks nenoteikts — nezin vai sākumā biežāk kā 2—3 reizes mēnesī. Tirāžu nelielu, jo, ņemot vērā mūsu virzienu, uz mietpilsoņiem nevar cerēt (500 cks.?). Cena — apmēram 10 santīmu. Tie visi vēl ir projekti, bet Jums tie jāzina, lai aprunātos ar burtlici.

Tātad cena?

Cik ilgs laiks vajadzīgs šāda numura izlaišanai (salikšanai etc.)?

Pēc tam burti? Vai ir tikai lielie vien vai arī sīkie, petits? Cik tūkstošu burtu saies avīzes „Golos" lormata 2 lappusēs 1) lielo burtu un 2) sīko, petita?

Salikto manifestu izjaukt nevajag: mēs to ievietosim avīzē. Līdz pirmdienai atsūtīsim Jums nelielus manifesta labojumus un grozīto parakstu (jo pēc sazināšanās ar Krieviju mēs jau rīkojamies oficiālāk).

Tūkstoš sveicienu! Jūsu Ļeņins

P. S. Lūdzu, vērojiet, vai manas vēstules nonāk pie Jums pilnīgi savlaicīgi (bez nokavēšanās).

I'zrnkstita l'Jt5. tr 17. oktobri iVonūii/ti nt> llcrnes u: Zeucvu Pirmoreiz pilniyi iesfuata VJ2t). fj.

A. ŠĻAPŅIKOVAM “•

17. X. 1914.

Dārgais draugs! Vakar vakarā atgriezos mājās no referātu brauciena un atradu .lūšu vēstules. Sirsnīgs jo sirsnīgs sveiciens Jums, bet caur Jums visiem Krievijas draugiem! Atbilde Vanderveldem vakar nodota pārtulkošanai, bet tekstu es vēl neesmu redzējis. Uzrakstīšu par to, tiklīdz izlasīšu.

Pēc mana ieskata, tagad vissvarīgākais ir konsekventi un organizēti cīnīties pret šovinismu, kas pārņēmis visu buržuāziju un oportunistisko sociālistu (un tādu, kas ar opor-tunismu samierinās, — tel Mr. Kautsky![25]) vairākumu. Bet šās cīņas uzdevumu veikšanai vispirms vajag cīnīties pret savas zemes šovinismu, — konkrēti, pie mums ar kgiem ā la Maslovs un Smirnovs (sk. avīzes „Russkije Vedomosti“ un „Russkoje Slovo“), kuru „darbus" es lasīju, vai ar kgiem ā la Sokolovs, Meškovskis, ^ikitins un citi, ko Jūs esat redzējuši vai dzirdējuši. PJechanovs, kā, šķiet, jums jau rakstīja, kļuvis par šovinistu-francuzi. Likvidatoriem, kā redzams, ir sajukums^26. Aļeksinskis, kā runā, esot frankofils. Kosovskis (labējais bundists, es dzirdēju viņa referātu) — ģermanol'ils^27. Izskatās tā, ka visa likvidatoru kgu un Aļeksinska un Pļechanova „Briseles bloka" vidējā līnija būs pielāgošanās Kaulskim, kas tagad ir viskaitīgākais. Tik ļoti bīstama un nelietīga ir viņa sofistika, kas ar gludām

jo gludām un nolaizītām frāzēm aizsedz oportunistu neķītrības (žurnālā „Neue Zcit"[28]). Oportunisti ir acīm redzams ļaunums. Vācijas „centrs" ar Kautski priekšgalā ir apslēpts, diplomātiski izpušķots ļaunums, visbīstamākais ļaunums, kas piesārņo strādnieku acis, prātu un sirdsapziņu. Tagad mūsu uzdevums — noteikti un atklāti cīnīties pret starptautisko oportunismu un tā sedzējiem (Kautski). To incs ari darīsim Centrālajā Orgānā, ko drīz vien izlaidīsim (laikam 2 lappusītes). Tagad vajag visiem spēkiem uzturēt apzinīgo strādnieku pamatoto naidu pret vāciešu nešķīsto izturēšanos un taisīt no šā naida politisku secinājumu pret oportunismu un jebkādu saudzīgu izturēšanos pret to. Tas ir starptautisks uzdevums. Tas gulstas uz mums, cita neviena nav. Atkāpties no tā nedrīkst. Nepareizs ir lozungs, ka „vienkārši" jāatjaunojot Internacionāle (jo briesmas, ka pieņems satrunējušu samierniecisku rezolūciju, atbilstošu līnijai Kautskis-Vandervelde, ir ļoti ļoti lielas!). Nepareizs ir ,,nūera“ lozungs — par lozungu jābūt nacionala kara pārvēršanai par pilsoņu karu. (Šī pārvēršana var būt ilga, var prasīt un prasīs daudzus iepriekšējus nosacījumus, bet viss darbs jāveic tieši pa šādas pārvēršanas līniju, tās garā un virzienā.) Nevis kara sabotēšana, nevis atsevišķa, individuālā uzstāšanās šādā garā, bet masveida propaganda (ne. tikai „civilo" vidū), kas ved uz kara pārvēršanu par pilsoņu karu.

Krievijā šovinisms slēpjas aiz frāzēm par „belle France"[29] un par nelaimīgo Beļģim (bet Ukraina? utt.) vai aiz „tautas" naida pret vāciešiem (un pret „ķeizarismu"). Tāpēc mūsu neapšaubāms pienākums — cīnīties pret šiem sofismiein. Bet, lai cīņa ietu pa precizu un skaidru līniju, vajadzīgs lozungs, kas vispārina cīņu. Šis lozungs: mums, krieviem, no Krievijas darba ļaužu masu un strādnieku šķiras interešu viedokļa nevar būt ne mazāko, absolūti nekādu šaubu, ka vismazākais ļaunums būtu tagad un tūliņ — carisma sakaušana šajā karā. Jo carisms ir simtkārt ļaunāks nekā ķeizarisms. Nevis kara sabotēšana, bet cīna pret šovinismu un visas propagandas un aģitācijas virzīšana uz proletariāta starptautisku saliedēšanu (tuvināšanos, solidarizē-

Hanos, vienošanos selon Ies circonstances*) pilsoņu kara lalat. Aplam būtu gan aicināt uz individuāliem aktiem — Haul uz oficieriem etc., gan pieļaut tamlīdzīgus argumentus, ka mēs, sak, negribam palīdzēt ķeizarismam. Pirmais ir novirziens uz anarchismu, otrais — uz oportunismu. Taču mums jāgatavo masveida (vai vismaz kolektīva) uzstāšanās ne likai vienas nācijās karaspēkā vien un viss propagandas un aģitācijas darbs jāvada šādā virzienā. Darba (neatlaidīga, sistemātiskā, varbūt ilga) virzīšana tādā garā, lai nacionālu karu pārvērstu par pilsoņu karu, — lūk, visa būtība. Šās pārvēršanas moments ir cits, pašlaik vēl neskaidrs jautājums. Vajag ļaut nobriest šim momentam un „piespiest to nobriest” sistemātiski.

Pagaidām beidzu. Rakstīšu bieži. Rakstiet biežāk arī Jūs.

Sīkāk atstāstiet PK lapiņu.

Sīkāk par strādnieku balsīm un atsauksmēm.

„Frakciju" spēku samērs S.-Pēterburgā? Tas ir, vai likvidatori pastiprinājušies pret mums? Par cik?

Vai Dans brīvībā? Viņa pozicija? Un Čirkina, Bulkina un Ko?

Sīkāk.

Tieši kam, no kā Jūs nosūtījāt simt rubļu?

Cieši spiežu roku. Jūsu Ļeņins

Miera lozungs, manuprāt, šajā momentā ir nepareizs. Tas ir mietpilsoņu, popu lozungs. Proletāriešu lozungam jābūt: pilsoņu karš.

Šāds lozungs izriet masu kara laikmetam objektivi — no radikālās pārmaiņas Eiropas stāvoklī. No Bazeles rezolūcijas izriet tas pats lozungs.

Mēs nevaram ne „apsolīt" pilsoņu karu, ne „dekretēt" to, bet strādāt Sojā virzienā — vajadzības gadījumā arī ļoti ilgi — ir mūsu pienākums. No raksta Centrālajā Orgānā jūs redzēsit sīkumus^120. Pagaidām tikai nospraužu pozīcijas pamatpunktus, lai mēs labi sadziedātos.

Nosūtīta no Bernes uz Stokholmu

Pirmoreiz iespiesta 192t. g■ Iespiesta pēc rokraksta

— atbilstoši apstākļiem. Red.

77

A. ŠĻAI’ŅIKOVAM

17. X. 1914.

Dārgais draugs! Izlasīju atbildi Vanderveldem un klāt pievienoju savas domas sakarā ar šo atbildi.

Būtu visai vēlams, lai Domes sasaukšanas gadījumā (vai Пека, ka to sasaucot pēc mēneša?) 121 mūsu frakcija uzstātos jau bez bloka un paziņotu konsekventu viedokli. Atbildiet tūliņ pat, (1) vai Domes sasaukšana notiks; (2) vai jums ir labi sakari ar Domes frakciju un cik dienu tam būs vajadzīgs.

21. X. 1914.

Turpinu pārtraukto vēstuli. Mana atbildes kritika, protams, ir privātā lieta, domāta vienīgi draugiem nolūkā nodibināt pilnīgu savstarpēju saprašanos. Šinīs dienās iznāks СО un mēs to Jums nosūtīsim.

Attiecībā uz Internacionāli neesiet optimists un baidieties no likvidatoru un oportunistu intrigām. Kaut gan tagad Martovs arī kļūst kreisāks, bet tas tāpēc, ka viņš ir viens, bet kas būs rīt? Rīt viņš noslīdēs pie viņu kopējā plāna: aizbāzt strādniekiem muti (un prātu un sirdsapziņu) ar Kautska garā sastādītu kaučuka rezolūciju, kas attaisno visus un visu. Kaulskis ir visliekulīgākais, visriebīgākais un viskaitīgākais! Redziet nu, tieši tas jau arī esot internacionālisms, lai katras zemes strādnieki šautu uz citas zemes strādniekiem, it kā „aizstāvēdami tēviju"!!!

Lai jau viņi intriģē — tas taču nav nekas vairāk kā sīka intriga, — tagad, šādā pasaulvēsturiskā momentā, domāt par diplomatizēšanu ar oporlunismu un par „Vācijas" Starp-

Idilliskā sociālistiskā biroja dibināšanu! Pašlaik jāietur principiālā līnija. Pēterburgas strādniekiem labākās jūtas и naids pret Vācijas sociāldemokrātijas nodevējiem. Visiem .speķiem jāatbalsta un jānostiprina šīs jūtas un apziņa par ciešu apņēmību cīnīties pret starptautisko oportunismu. I -idz šim Vācijas sociāldemokrātijā bija autoritāte — tagad nīņa ir paraugs tam, ko nevajag darīt!

Jūs esat vajadzīgs Stokholmā. Nokārtojiet sarakstīšanos ar Krieviju, cik vien iespējams, labi. Nosūtiet tam, kas Jums nodeva ar zīmuli rakstīto zīmīti, manas vēstules (vai tas iespējams?), mums ar viņu jāsadziedas sīkāk. Tas ir ārkārtīgi svarīgi. Sākaun izlaist СО.

Rakstiet biežāki Jūsu Ļeņins

Nosūti la no Bcrncs uz Stokholmu

I^rmoreiz iespiesta 192i. g. Iespiesta pēc rokraksta

A. ŠĻAPŅIKOVAM

Dārgais draugs! Nupat saņēmu Jūsu otro vēstuli un sēstos aprunāties ar Jums.

Par vēstuli attiecībā uz S.-P. notikumiem^122 liels paldies. No tā iznāks ļoti laba korespondence Centrālajam Orgānam. Šinīs dienās iznāk СО numurs, un mēs Jums to piesūtīsim. Gaidiet. Gaidiet arī nākošo numuru. Jums vajag pasēdēt Stokholmā, iekām pilnīgi nenokārtosies gan vēstuļu (1), gan cilvēku (2), gan literatūras (3) transports caur Stokholmu. Šajā nolūkā vajag sistemātiski sagatavot un pārbaudīt labu starpnieku Stokholmā. Vai šim nolūkam der b. Skovno? Viņa laba tāpēc, ka ir boļševička. Nepār-sviedīsies. Bet vai viņa ir lietišķīga, izdarīga, akurata?

No sirds priecājos, ja b. Kolontaja turas pie mūsu pozici-jas, tāpat kā priecājos, ka Martovs lieliski (visā visumā) vada Parizē avīzi „Golos". Taču nāvīgi baidos, ka Martovs (un tie, kas kopā ar viņu) pārsviedīsies... uz Kaulska-Trulstras poziciju. Kautski pašlaik nīstu un nicinu vairāk par visiem: nešķīsta, draņķīga un pašapmierināta liekulība. Nekas, sak, nav noticis, principi, sak, nav pārkāpti, visiem bija tiesības aizstāvēt tēviju. Internacionālisms—redziet — jau ir tieši tas, ka visu zemju strādnieki šauj cits uz citu „tēvijas aizstāvēšanas vārdā".

Taisnība bija R. Luksemburgai, kas jau sen rakstīja, ka Kautska rīcībā esot „teorētiķa iztapība" — sulainiskums, vienkāršāk runājot, sulainiskums pret partijas vairākumu, pret oportunismu. Proletariāta idejiskajai patstāvībai tagad pasaulē nav nekā kaitīgāka un bīstamāka kā šī Kautska

nešķīstā pašapmierinātība un neģēlīgā liekulība, kurš vēlas x isu notušēt un izlīdzināt, nomierināt strādnieku pamodināto sirdsapziņu ar sofismiem un it kā zinātnisku daudz-viirdību. Ja Kautskim tas izdosies, tad viņš kļūs par buržuāzisko trūdu galveno pārstāvi strādnieku kustībā. Bet Trulstra būs viņa pusē — ai, šis oportunists Trulstra ir veiklāks nekā „lādzīgais" vecītis Kautskis! Kā šis Trulstra manevrēja, lai izdzītu no Holandes partijas godīgus cilvēkus un marksistus (Gorteru, Panekuku, Vainkopu)!! Nekad neaizmirsīšu, kā Rolande-Holsta, kas kādreiz bija pie manis Parīzē, teica par Trulstru: ,,ein hundsgemeiner Kerl“ (gre-din, franču valodā)[30]... Žēl, ka Jūs bārstījāt viņa priekšā pērles... Trulstra-ļ-oportunistu nelieši Vācijas sociāldemokrātu Vorstand’ā^31 pašlaik realizē neķītru intridziņu, lai visu notušētu. Turiet acis vaļā, nekļūstiet par nevilšu šās intrigas upuri!! Neviļus nepalīdziet šiem ļaunākajiem strādnieku kustības ienaidniekiem, kas krīzes laikmetā „teorētiski" aizstāv šovinismu un nodarbojas ar nožēlojamu. riebīgu diplomātiju. Vienīgais, kas pateica strādniekiem patiesību — kaut arī ne skaļā balsī un dažreiz ne visai veikli, — tas ir Panekuks, kura rakstu mēs Jums nosūtījām (tulkojumu nosūtiet krievzeinniekiem). Viņa vārdi — ja tagad oportunistu un Kautska nogalinātās Internacionāles ..vadoņi" sapulcēsies un sāks „aizlīmēt" plaisas, tad tam „nebūs nekādas nozīmes", — šie vārdi ir vienīgais sociālistiskais vārds. Tā ir taisnība. Rūgta, bet tomēr taisnība. Bet strādniekiem tagad vairāk nekā jebkad vajadzīga taisnība. visa taisnība, bet nevis nešķīstā diplomatizēšana, nevis „līmēšanas" spēlīte, nevis ļaunuma notušēšana ar kaučuka rezolūcijām.

Man skaidrs, ka Kautskis, Trulstra plus Vanderveldc (varbūt plus x + y + z vai minus x, y, z, tas nav svarīgi) tagad šādā nolūkā nodarbināti ar intrigu. Starptautiskā biroja pārcelšana uz Holandi ir tāda pati visu šo neliešu intriga.

Es turēšos sāņus no viņiem un no tās, — ieteikšu to pašu mūsu pārstāvim Starptautiskajā sociālistiskajā birojā

(Litvinoi'f, 7G. High Street. London. N. W.) — un ieteicu to Jums.

„Neejiet pēc padoma pie grēciniekiem”, neticiet Trtds-tram, Kautskim u. tml., u. tml., utt., utt., bet uzstādiet viņiem īsu ultimātu: te jums ir mūsu CK manifests par karu (tēžu pārstrādājums; šinīs dienās atsūtīsim iespiestā veidā): vai gribat iespiest savā valodā?? Nē? Nu tad adieu^32, mums nav pa ceļam!

Ja Kolonlaja ir mūsu pusē, lai palīdz „pavirzīt” šo manifestu cilās valodās. Iepazīstieties ar Hoglund'u^33, jaunu zviedru sociāldemokrātu, „opozicijas” vadoni, izlasiet viņam mūsu manifestu (atsaucieties uz mani: mēs iepazināmies Kopenhāgenā). Pamēģiniet, vai te nebūs idejisks tuvums (viņš ir tikai naivs, sentimentāls antimilitarists: lūk, šiem ļaudīm tad arī vajag pateikt — vai nu pilsoņu kara lozungs, vai palieciet kopā ar oportunistiem un šovinistiem).

Pats svarīgākais uzdevums tagad Krievijā ir organizēt idejisku pretsitienu Internacionāles oportunistiem un Kautskim. Tas ir pats svarīgākais. Vai Martovs te nepārsviedī-sies?? ... Baidos!...

Cieši spiežu roku. Jūsu Ļeņins

Nosūtīta no Bernes uz Stokholmu

Pirmoreiz iesviesta 1924. g. Iesviesta j)ēc rokraksta

70

A. ŠĻAPŅIKOVAM

Fiir Alexander*

Dārgais draugs! Pēc divām trim dienām Jūs saņemsit mūsu СО, un tad, es ceru, mūsu uzskatos būs jau notikusi pilnīga „sadziedāšanās". Atklāti sakot, es mazliet baidos, vai dažus jūsu soļus neiztulkos tādā nozīmē, it kā Jūs ignorējat mūsu likumīgo pārstāvi Starptautiskajā sociālistiskajā birojā — Mr. Litvinoff. 70. High Street. Hampstead. London. N. W. Protams, šāds iztulkojums būs ļaunprātīgs iztulkojums, bet tomēr esiet uzmanīgāks.

Trulstra Jūs ir piekrāpis vai maldinājis. Viņš ir galējs nportunists un visnelietīgākā centra visnelietīgāko oportu-nistu — Vācijas sociāldemokrātu (ar Kautski priekšgalā, kas nelietīgi aizstāv oporlunislus) un viņu ļoti nelietīgā forštanda intrigu aģents. Mēs neielaidīsimies ne uz kādām konferencēm, ne uz kādiem pasākumiem, kas notiek pēc šādu neliešu inicialivas, bet novērsīsimies: lai apkauno paši sevi! Bet viņi, apkaunojuši sevi vienreiz, apkaunos sevi arī turpmāk. Franči jau ir noraidījuši viņu intrigas, bet bez lrančiem iespējama tikai netīru neliešu netīra komēdija.

Larins, kā tas redzams, jūs bezdievīgi krāpj. Ja viņš izsaka „uzticību" Vācijas forštandam, tad es saprotu, ka Trulstra to ir „pierakstījis". Un kā vēl!! Uzticēšanās visnešķīstākajiem oportunistiem!! Dieva dēļ, izlabojiet, ko var izlabot, un ne mazāko uzticību, ne tieši, ne netieši, neizsakiet nevienam oportunislam, ne vāciešiem, ne frančiem. Panekukam taisnība: II internacionāle ir galīgi mirusi. To

— Priekš Aleksandra. Red.

nogalinājusi oportimisti (un nevis „parlamentārisms**, kā izteicās neveiklais Panekuks). Domstarpību „aizlīmēšana" ir tikai nožēlojama intriga, un mēs tajā nekādu līdzdalību, ne tiešu, ne netiešu, nedrīkstam ņemt.

Pacentīsimies Jums drīzumā nosūtīt pāris skrejlapiņu. Neaizbrauciet, pacietieties. Nokārtojiet visu, par ko es Jums rakstīju, nogaidiet to, kad СО būs Krievijā, nogaidiet to, kad mēs pilnīgi sadziedāsimies arī ar krievu kolēģiem (gan ar Kam., gan ar citiem), pēc tam kad viņi saņems СО. Pirms viss tas nebūs izdarīts, nav nemaz ko domāt par Jūsu aizbraukšanu. Mūsu pārcelšanās pagaidām ir pāragra"*. Noskaidrojiet, starp citu, vai Zviedrijā iespējams iespiest sociāldemokrātiskās lietas (tādas kā mūsu СО).

Nabaga Gorkijs! Cik žēl, ka viņš sevi apkaunojis, parakstīdams Krievijas liberalēnu nešķīsto papīreli m. Pie viņiem noslīdējis gan Meškovskis, gan PJechanovs utt. (to skaitā Maslovs un Smirnovs).

Katrā ziņā dabūjiet un pārlasiet (vai palūdziet, lai Jums pārtulko) Kaulska ,,Weg zur Macht“* — ko viņš tur rakstījis par mūsu dienu revolūciju!!

Bet tagad — cik nelietīgi viņš rīkojies, atteikdamies no visa tā!

Tagad mūsu uzdevums — nesaudzīgi karot pret šovinismu, ko sedz (ar pļāpāšanu par „tēvijas** aizstāvēšanu u. tml.), it īpaši pret Pļechanova, Geda, Kautska (visnelietīgākais no visiem, liekulis!) un Ko „sociālistisko šovi-nismu“. Aizstāvot revolūciju (buržuāzisko Krievijā un sociālistisko Rietumos), mēs to sludinām arī karā. Mūsu lozungs — pilsoņu karš. Visi tie ir vistīrākie sol'ismi, it kā šis lozungs neesot piemērots utt., u. tml. Mēs to nevaram „izdarīt**, bet mēs to sludinām un šajā virzienā strādājam. Katrā zemē — vispirms cīņa pret šās zemes šovinismu, naida modināšana pret savu valdību, aicinājumi (atkārtoti, neatlaidīgi, daudzkārtīgi, nemitīgi) uz karojošo zemju strādnieku solidaritāti, uz viņu kopīgu pilsoņu karu pret buržuāziju.

Neviens neuzdrošināsies galvot, kad un ciktāl šī sludināšana „attaisnosies** praktiski: ne jau tā ir lietas

136

hfitība (tikai nelietīgie sofisti atsakās no revolucionārās ugitacijas, tāpēc, ka neesot zināms, kad revolūcija notikšot). Lietas būtība ir šādā darba līnijā. Tikai šis darbs ir sociālistisks, nav šovinistisks. Un tas vienīgais nesis sociālistiskus augļus, revolucionārus augļus.

Miera lozungs tagad ir aplams un kļūdains (it īpaši pēc nodevības, ko izdarījuši gandrīz visi vadoņi, līdz pat Urdām, Pļechanovam, Vanderveldem, Kautskim). Īstenībā tas nozīmētu sikpilsonisku gaušanos. Bet mums arī kara apstāk(os joprojām jāpaliek revolucionāriem. Arī karaspēkā jāsludina šķiru ciņa.

Spiežu roku. Rakstiet biežāk.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 191i. fļ. 31. oktobri Nosūtīta no Her nes uz Stokholma Pirmoreiz iespiesta 192i. 0-

80

GRANATA IZDEVUMU REDAKCIJAS SEKRETĀRAM

M. Tveras bulvāri 15.

17. XI.

Ļoti cienījamais kolēģi I

Šodien nosūtīju Jums ierakstītā bandrolē vārdnīcai domāto rakstu par Marksu un marksismu^125. Ne jau man par to spriest, ciktāl man izdevies atrisināt grūto uzdevumu — iespiest apskatu 75 tūkstoši vai apmēram tik daudz burtu ietvaros. Piezīmēju, ka literatūru nācās pastiprināti sašaurināt (15 000 bija noteikts ultimativi) un man bija jāizvēlas dažādu virzienu būtiskais (protams, dodot pārsvaru tam, kas rakstīts Marksa labā). Grūti bija izšķirties par atteikšanos no daudziem Marksa darbu citātiem. Manuprāt, vārdnīcai citāti ir ļoti svarīgi (it īpaši tajos marksisma jautājumos, kas rada visvairāk strīdu; pie tādiem vispirms pieder filozofija un agrarais jautājums). Vārdnīcas lasītājiem jābūt pie rokas visiem svarīgākajiem Marksa izteicieniem, citādi vārdnīcas mērķis nebūtu sasniegts: tā man šķita. Nezinu arī, vai Jūs apmierinās piemērotība cenzūras prasībām: ja ne, varbūt izdotos vienoties par dažu vietu pārstrādāšanu cenzūrai pieņemamā garā. No savas puses, kamēr redakcija nav ultimativi pieprasījusi, es nevarēju izšķirties cenzūrai pieņemamā veidā „labot" vairākus marksisma citātus un tezes.

Ceru, ka neatteiksities tūliņ pat paziņot, kaut vai ar atklātni, ka rakstu esat saņēmuši. Honorāru, kāds man pienākas, es ļoti lūgšu drīzāk izsūtīt uz M. T. Jeļizarova adresi.

Mana adrese: Herrn Wladimir Uljanow. Distehveg. ". Hern.

Esmu gatavs pakalpot.

V. Iļjins

P. S. Mana bibliotēka sakarā ar karu ir iestrēgusi Gali-eijā, un es nevarēju sameklēt dažus citātus no Marksa darbu tulkojumiem krievu valodā, .la Jūs to atzīstat par nepieciešamu, varbūt izdosies uzdot kādam Maskavā? Pie tā paša: būtu ļoti priecīgs, ja Jūs atzītu par iespējamu atsūtīt man raksta korektūru un paziņot, vai korektūrā ir vai nav iespējami daļēji labojumi? Ja korektūru atsūtīt nav iespējams, ceru, ka neatteiksities atsūtīt novilkumu.

Uzrakstīta 191H. g. 17. novembri N osā lit a no Her nes uz Maskavu Pirmoreiz iespiesta /323. g.

81

A. ŠĻAPĶIKOVAM

28. XL 1914.

Dārgais draugs! Šodien saņēmu telegramu no Brantinga, ka „avīzes apstiprina piecu deputātu apcietināšanu" 120. Baidos, ka tagad vairs nevar šaubīties par faktu, ka apcietināšana notikusi!

Drausmīga lieta. Valdība, kā redzams, nolēmusi atriebties KSDS Frakcijai un nekautrēties ne no kā. Var gaidīt visļaunāko: dokumentu falši Ticēšanu, viltojumus, „pierādījumu" iešmugulēšanu, nepatiesas liecības, tiesāšanu aiz slēgtām durvīm utt., utt.

Domāju, ka bez tamlīdzīgiem paņēmieniem valdība nevarētu panākt notiesāšanu.

Vai nevar papūlēties un uzzināt apcietināto 6 cilvēku uzvārdus?

Vai K. ir sveiks?127

Katrā ziņā mūsu partijas darbs tagad kļuvis simtkārt grūtāks. Un tomēr mēs to turpināsim! ,,Pravda“ ir izaudzinājusi tūkstošus apzinīgu strādnieku, no kuriem par spīti visām grūtībām atkal sakomplektēsies vadītāju kolektivs — partijas Krievijas CK. Tagad ir sevišķi svarīgi, lai Jūs paliktu Stokholmā (vai Stokholmas apkārtnē) un visiem spēkiem pievērstos sakaru nodibināšanai Pēterburgā. (Rakstiet, vai esat dabūjis naudas aizņēmumu: iepriekšējā vēstulē es Jums attiecībā uz to ieliku zīmīti. Ja neesat dabūjis un nav kur ņemt, mēs Jums laikam varēsim kaut ko nosūtīt; rakstiet sīkāk.)

Cirichē, sākot ar decembri, apsolīta avīze ,,0tkļiki“ (likvidatori -j- Trockis, patiešām). Parizē sākusi iznākt s.-r. die-

mis avīze (ārkārtīgi vulgārā fražainlba un spēlēšanās

ar „kreisumu'1). Avīžu pārpilnība, inteliģentu frāzes, kuri šodien rrrevolucionari, rīt...? (rīt viņi samierināsies ar Kautski, Pļechanovu, ar likvidatoru „patriotiski šovinistiski oportunistisko inteliģenci" Krievijā)...

Strādnieku šķirā Krievijā viņiem nekas nav bijis un nekā nav. Nevar viņiem ticēt ne par grasi.

Cieši spiežu roku un vēlu gura spir'gtumu. Laiki ir grūti, bet... gan jau izvilksim!

Jūsu Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Nosūtīta no Bernes uz Stokholmu Pirmoreiz iespiesta 192 i. g.

191 5. у.

83

BASKAM12й

Noraksts no atbildes, kas nodota Triam 12. I. 1915.

Mīļais pilsoni!

Tria nodeva man Jūsu 28. XII. 1914. vēstuli.

Jūs acīm redzot maldāties: mēs turamies pie internacionālās revolucionārās s.-d-ijas viedokļa, bet Jūs — pie nacionāli buržuāziskā viedokļa. Mēs strādājam dažādu (un it īpaši karojošo) zemju strādnieku tuvināšanās labā, bet Jūs. kā redzams, tuvināties ar ,,savas“ nācijās buržuāziju un valdību. Mums nav pa ceļam.

N. Ļeņins

Bernē. 12. I. 1915.

Bern. Ulyanow. Distelweg. ".

Iespiesta pēc rokraksta

iVosQfffa nr Konslantinopoli Pirmoreiz iespiesta 192i. g.

84

INESEI ARMANDAI

Dear friend!* Brošūras plānu ļoti ieteicu uzrakstīt daudz sīkāk^129. Citādi ir pārāk daudz neskaidra.

Viena doma man jāpasaka jau tūliņ:

3. § — „prasību (sieviešu) pēc mīlestības brīvības" ieteicu izmest pavisam.

Īstenībā tā iznāk nevis proletāriskā, bet buržuāziskā prasība.

Patiešām, ko Jūs ar to saprotat? Ko var saprast ar to?

1. Atbrīvošanos no materiāliem (financialiem) aprēķiniem mīlestībā?

2. Arī no materiālām rūpēm?

3. no reliģiskiem aizspriedumiem?

4. no papiņa aizlieguma etc.?

5. no „sabiedrības" aizspriedumiem?

6. no vides (zemnieku vai sīkpilsoņu, vai inteliģentiski buržuāziskās vides) šaurajiem apstākļiem?

7. no likuma, tiesas un policijas važām?

8. no tā, kas mīlestībā nopietns?

9. no bērnu dzemdēšanas?

10. brīvību būt neuzticīgam? utt.

Es minēju daudzas (protams, ne visas) nokrāsas. Jūs, protams, domājat nevis 8.—10. nr-u, bet vai nu 1.—7. nr-u, vai kaut ko līdzīgu 1.—7. nr-am.

Taču 1.—7. nr-am jāizvēlas cits apzīmējums, jo mīlestības brīvība neizsaka šo domu prccizi.

Bet publika, brošūras lasītāji, neizbēgami sapratīs ar

— Bargais draugs! Red.

„mīlestības brīvību“ vispār kaut ko līdzīgu 8.—10. nr-am, pat pretēji Jūsu gribai.

Tieši tāpēc, ka mūsdienu sabiedrībā visrunīgākās, trokšņainākās un „augšā redzamās" šķiras ar „mīlestības brīvību" saprot 8,—10. nr-u, tieši tāpēc šī ir nevis proletāriskā, bet buržuāziskā prasība.

Proletariātam vissvarīgākie ir 1.—2. nr. un pēc tam 1.—7. nr., bet tā īstenībā nav „mīlestības brīvība".

Jautājums nav par to, ko Jūs subjektīvi „gribat saprast" ar to. Jautājums ir par šķirisko attiecību objektīvo loģiku mīlestības lietās.

Friendly shake hands!

W. I*

Uzrakstīta 1915. g. 17. janvari Bern*

Pirmoreiz iespiesta 1939. g. žurnālā „Boļševik" 13. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

— Draudzīgi spiežu rokas! V. /. Hed.

85

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Atvainojos, ka nokavējos ar atbildi: gribēju vakar, bet mani aizkavēja un neiznāca laika sēsties |tie vēstules.

Sakarā ar Jūsu brošūras plānu es atzinu, ka „prasība pēc mīlestības brīvības^1* ir neskaidra — un neatkarīgi no Jūsu gribas un vēlēšanās (es to uzsveru, teikdams, ka jautājums ir par objektivām šķiriskām attiecībām un nevis Jūsu subjekti vo vēlēšanos) — mūsdienu sabiedriskajos apstākļos būs nevis proletāriskā, bet buržuāziskā prasība.

Jūs tam nepiekrītat.

Labi. Izskatīsim lietu vēlreiz.

Lai neskaidro padarītu skaidru, es minēju apmēram desmit dažādu iespējamu (un šķiru naida apstākļos neizbēgamu) iztulkojumu, pie kam atzīmēju, ka 1.—7. iztulkojumi, manuprāt, būs tipiski vai raksturīgi proletarietēm, bet 8.—10. — buržujietēm.

Ja to grib atspēkot, tad jāparāda, (1) ka šie iztulkojumi ir nepareizi (tad tie jāaizstāj ar citiem vai jāaizrāda, kuri ir nepareizi) vai (2) nepilnīgi (tad trūkstošais jāpievieno), vai (3) kaut kā citādi dalās proletāriskos un buržuāziskos.

Ne vienu, ne otru, ne trešo Jūs nedarāt.

1.—7. punktu Jūs neskarat nepavisam. Tātad (visā visumā) atzīstat, ka tie ir pareizi? (Tas, ko Jūs rakstāt par proletariāta sieviešu prostitūciju un viņu atkarību: „neiespējamību pateikt nē“, pilnīgi iekļaujas 1.—7. pklā. Nesaskaņu šeit starp mums nevar saskatīt itin nekur.)

Jūs neapstrīdat ari to, ka šis ir proletārisks iztulkojums.

Atliek 8.—10. pkts.

Tos Jūs „mazliet nesaprotat** un „iebilstat**: „nesaprotu, kā var (tieši tā uzrakstīts!) identificēt (!!??) mīlestības brīvību ar“ 10. p. ...

Iznāk, ka es „identificēju*1, bet Jūs esat sataisījusies mani izpluinīt un sakaut?

Kā tas ir? kas tas ir?

Buržujietes ar mīlestības brīvību saprot 8.—10. pktu, tāda ir mana teze.

Vai Jūs to atspēkojat? Pasakiet, ko buržuāziskās dāmas saprot ar mīlestības brīvību?

Jūs to nepasakāt. Vai patiešām literatūra un dzīve ne-pierāda, ka buržujietes saprot tieši to? Pilnīgi pierāda! Jūs to atzīstat klusējot.

Bet, ja nu tā, tad svarīgs te ir viņu šķiriskais stāvoklis, un viņas „atspēkot" nezin vai var un nezin vai nav naivi.

Vajag skaidri nodalīt no viņām, nostādīt viņām pretim proletārisko viedokli. Vajag ņemt vērā to objcktivo faktu, ka citādi viņas izķers attiecīgas vietas no jūsu brošūras, iztulkos tās pa savam, padarīs jūsu brošūru par ūdeni savām dzirnavām, sagrozīs jūsu domas strādnieku priekšā,

„apmulsināts“ strādniekus (iedvešot viņiem bažas, vai Jūs viņiem nenesat svešas idejas). Viņu rokās taču ir milzums avīž.u utt.

Bet Jūs, pilnīgi aizmirsdama objeklivo un šķirisko viedokli, pārejat „uzbrukumā" pret mani, it kā es „identificējot" mīlestības brīvību ar 8.—10. pktu... Dīvaini, nudien dīvaini...

„Pat īslaicīga kaislība un sakars" „ir dzejiskāki un tīrāki" nekā (vulgāro un nožēlojami vulgāro) laulāto draugu „skūpsti bez mīlestības". Tā Jūs rakstāt. Un tā taisāties rakstīt brošūrā. Lieliski.

Vai pretnostādījums ir loģisks? Vulgāro laulāto draugu skūpsti bez mīlestības ir netīri. Piekrītu. Tiem jāliek pretim... kas?... Liktos: skūpsti ar mīlestību? Bet Jūs liekat pretim „īslaicīgu" (kādēļ īslaicīgu?) „kaislību" (kādēļ ne mīlestību?) — pēc loģikas iznāk, it kā skūpsti bez mīlestības (īslaicīgi) tiek nostādīti pretim laulāto draugu skūpstiem bez mīlestības... Dīvaini. Vai populārā brošūrā nebūtu labāk sikpilsoniski-inteliģentiski-zi mnieciskas (liekas, man 6. p. vai 5. p.) vulgārās un netīras laulības bez. mīlestības nostādīt pretim proletāriskām civilām laulībām ar mīlestību (piebilstot, ja jau katrā ziņā gribat, ka ari īslaicīgs sakars - kaislība var būt netīra, var būt arī tīra).

Jums iznācis nevis šķirisku tipu pretnostādījums, bet kaut kas līdzīgs „kazusam”, kas, protams, iespējams. Bet vai tad svarīgi ir kazusi? Ja ņem tematu: kazuss, individuals gadījums ar netīriem skūpstiem laulībā un tīriem īslaicīgā sakarā, — šo tematu vajag izstrādāt romānā (jo te galvenais ir individuālajā situācijā, zināmu tipu raksturu un psiches analizē). Bet brošūrā?

Jūs ļotijabi esat sapratusi manu domu attiecībā uz nepiemērotu citātu no Kojas^130 darbiem, pateikdama, ka, sak, „nejēdzīgi” esot uzstāties „mīlestības ēs profesoru” lomā. Tieši tā. Nu, bet īslaicīga utt. ēs profesoru lomā?

Patiešām, man nepavisam negribas polemizēt. Es labprāt atmestu šo savu vēstuli un atliktu lietu līdz sarunai. Bet man gribas, lai brošūra būtu laba, lai no tās neviens nevarētu izķert ārā Jums nepatīkamas frāzes (dažreiz pietiek vienas frāzes, lai iznāktu karote darvas...), nevarētu Jūs nepareizi iztulkot. Esmu pārliecināts, ka Jūs arī šeit esat uzrakstījusi „pret savu gribu”, un nosūtu šo vēstuli tikai tāpēc, ka varbūt Jūs sakarā ar šīm vēstulēm pamatīgāk iztirzāsit plānu nekā sakarā ar sarunām, bet plāns taču ir ļoti svarīga lieta.

Vai Jūs nepazīstat kādu francūzieti sociālisti? Pārtulkojiet viņai (it kā no angļu valodas) manus pktus, 1.—10., un savus aizrādījumus par „īslaicīgo” utt. un palūkojieties uz viņu, ieklausieties viņā uzmanīgāk: mazs izmēģinājums, ko teiks ļaudis no malas, kādi ir viņu iespaidi, ko viņi gaida no brošūras?

Spiežu roku un novēlu mazāk sirgt ar galvas

sāpēm un drīzāk atlaboties. V. U.

P. S. Attiecībā uz Bozi^131 nezinu... Iespējams, ka my friend^34 apsolījis pārāk daudz... Bet ko? Nezinu. Lieta atlikta, t. i., konflikts atlikts, nav novērsts. Vajadzēs cīnī-lies un cīnīties!! Vai izdosies viņus atrunāt? Kādas ir Jūsu domas?

Uzrakstīta 1915. о■ 24. jaavari īiernē Pirmoreiz iespiesta 1939. t). iurala

..Uul&euik" 13. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

A. ŠĻAPĶIKOVAM

". И.

Dārgais draugs! Saņēmu divas Jūsu vēstules, no 4. un 5. II. Liels paldies. Attiecībā uz avīzes ,,Social-Demokrat“ sūtīšanu iedevām izlasīt Jūsu vēstuli ekspedicijas komisijas sekretāram. Rīt atgādināšu viņam personīgi un ceru, ka viss liks izdarīts.

Pļechanova brošureli apsolīja nosūtīt Jums parizieši, un mēs ļoti brīnāmies, ka Jūs neesat saņēmis. Pasūtīsim vēlreiz un dabūsim sev, lai varētu nosūtīt paši.

Šeit bija divi pļechanovieši, par kuriem Jūs rakstījāt. Parunājām ar viņiem. Pievērsiet uzmanību gaišajam (viņi brauc atpakaļ pa to pašu ceļu) — viņu, kā redzams, PJecha-novs atstūmis vēl vairāk nekā tumšo. Pēdējais, šķiet, ir nelabojams pļāpa. Bet pirmais tikai klusē, un nekādi nevar uzzināt, kas viņam prātā.

No avīzes „Naše Slovo“ (kas Parizē iznāk avīzes ,,GoIos“ vietā) šodien saņēmām vēstuli ar plānu kopīgam protestam pret „oficiālo socialpatriotismu" (sakarā ar de la Triple Entente^132 sociālistu projektu sarīkot Londonā konferenci). Vai šī konference notiks, to nezinām; šajās dienās saņēmām no Ļitvinova viņa nosūtīto Hismansa vēstuli, kurš iedomājies rīkot kaut ko dīvainu, sasaucot līagā 20. II Starptautiskā sociālistiskā biroja Izpildu komiteju, bet 20.— 25. " turpat organizējot personīgas sarunas (!!) ar Anglijas, Francijas un Krievijas delegātiem!! Ērmīgi " Izskatās pēc kaut kādas gatavošanās uz kaut ko frankofiliski patriotisku (starp citu: Jums pilnīga taisnība, ka tagad ir daudz ,,l'ilu“, bet maz sociālistu. Mums tiklab frankolili, kā arī ģermano-fili ir vienādā mērā = patrioti, buržuji vai viņu sulaiņi, bet nevis sociālisti. Bundisti, piem., lielāko tiesu ir ģerma-

nofili un priecājas par Krievijas sakāvi. Bet ar ko tad viņi ir labāki nekā Pļechanovs? Abi — oportunisti, socialšovi-nisti, tikai dažādu krāsu. Un Akselrods tāpat).

Mēs atbildējām avīzei „Naše SIovo“, ka priecājamies par tās priekšlikumu, un nosūtījām savu deklarācijas projektu^13''. Nav lielas cerības vienoties ar viņiem, jo Akselrods, kā runā, esot Parizē, bet Akselrods (sk. avīzes ,,Golos“ 80. un 87. nr-u un avīzes ,,Sociai-Demokrat“ 37. nr-u) ir socialšovinists, kas uz socialšovinisma pamata grib samierināt frankol'ilus un ģermanoīilus. Redzēsim, kas dārgāks avīzei „Naše Slovo“ — antišovinisms vai Akselroda labvēlība.

Es domāju, ka tiklab pie mums Krievijā, kā arī visā pasaulē soc. demokrātijā iezīmējas jauns pamatgrupējums: šovinisti (,,socialpatrioti“) un viņu draugi, viņu aizstāvji — un antišovinisti. Pamatvilcienos šis dalījums atbilst iedalījumam oportunistos un rev. s.-d., bet pirmais ir plus precis^35 un ir, tā sakot, augstāka, sociālistiskajam apvērsumam tuvāka attīstības stadija. Arī pie mums vecais grupējums (likvidatori un pravdisti) noveco, to aizstāj jauns, saprātīgāks: socialpatrioti un antipalrioti. Pie tā paša. Runā: Dans = Vācijas ,,socialpatriots“, t. i., ģermanofils, t. i., Kautska pusē. Vai tas taisnība? Ļoti līdzinās taisnībai. Tas ir kuriozs, ka OK 131 notiek šķelšanās pa buržuāzisku līniju: frankofili (Pļechanovs + Aļeksinskis + Maslovs + „Naša Zarja“) un ģermanofili (Bunds -f- Akselrods + Dans?? etc.).

Ja nedabūsit naudu no zviedriem, rakstiet: mēs izsūtīsim 100 īrs^36. Krietni apdomājiet, kur labāk (t. i., derīgāk darbam un drošāk Jums: tas ir ļoti svarīgi; Jums jānosargās!!) nogaidīt — Londonā vai Norvēģijā u. tml. Ārkārtīgi svarīgi noorganizēt kaut pamazām transportu. Ar pļechano-viešiem, kas pie Jums būs pēc 2—3 nedēļām, Jums vajadzētu tikties un par visu to norunāt.

Cieši spiežu roku un vēlu gara spirgtumu un visu labāko.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1915. p. It. februāri fiosūtita no Bernes uz Stokholmu

Pirmoreiz iespiesta 192i. p. Iespiesta pēc rokraksta

А. М. KOLONTAJAI

Dārgā biedrene! Liels paldies par visām Jūsu pūlēm un palīdzību, par ko Jūs rakstāt pēdējā vēstulē.

Jūsu raksti avīzei „Naše Slovo“ un žurnālam „Kommu-ņist“ par Skandināvijas lietām liek man jautāt:

Vai var lielīt un atzīt par pareizu Skandināvijas kreiso sociāldemokrātu poziciju, kuri noliedz tautas apbruņošanu? Es strīdējos par to ar Heglundu 1910. gadā un pūlējos viņam pierādīt, ka tas nav kreisums, nav revolucionarisms, bet vienkārši nomales sīkpilsoņu filistrība m. Sie Skandināvijas sīkpilsoņi novietojušies savās mazajās valstiņās gandrīz vai pie paša ziemeļpola un lepojas ar to, ka pie viņiem nevarot aizbraukt, ne 3 gadus braukdams! Kā var pieļaut, ka revolucionārā šķira sociālās revolūcijas priekšvakarā būtu pret lautas apbruņošanu? Tā nav cīņa pret militārismu, bet gļēva tiekšanās noiet sāņus no kapitālistiskās pasaules lielajiem jautājumiem. Kā var ,,atzīt“ šķiru cīņu, ja nesaprot, ka zināmos momentos tā neizbēgami jāpārvērš par pilsoņu karu?

Man šķiet, par to vajadzētu savākt materiālu un žurnālā ,,Kommuņist“ noteikti uzstāties pret, bet skandināviešu pamācīšanai Jūs pēc tam to iespiestu zviedru valodā ult.

Gribētos jo sīki zināt Jūsu domas par to.

Breuce Glusier*, manuprāt, ir nederīgs līdzstrādnieks: kaut arī viņā ir kaut kas no proletārieša, tomēr viņš ir neciešams oportunists. Nezin vai ar viņu var iet kopā: pēc 2 dienām sāks raudāt un teiks, ka viņu „ievilkuši", ka viņš neko tamlīdzīgu nevēlas un neatzīst.

-— Iirjuss Gleiziurs. tied.

Vai esat redzējusi Dāvidā grāmatu un viņa atsauksmi par mūsu manifestu l,e?

Vai Skandināvijas zemēs nav materiala par 2 virzienu ciņu jautājumā par izturēšanos pret karu? Vai nevarētu savākt precizu materiālu (atsauksmes, vērtējumus, rezolūcijas), kur precizi salīdzināti fakti attiecībā uz abu virzienu tendencēm? Vai fakti apstiprina (manuprāt, apstiprina), ka oportunisti, ja tos ņem kā virzienu, visā visumā > šovinisti nekā revolucionārie sociāldemokrāti? Kā Jūs domājat, vai šādu materiālu nevarētu savākt un apstrādāt žurnālam „Kommuņist“?

Spiežu roku un vēlu visādus labumus. N. Ļeņins

P. S. Kas tas tāds par Šau-Desmondu, kas lasījis referātu Skandināvijas zemēs? Vai viņa referāts nav arī angļu valodā? Vai viņš ir apzinīgs revolucionārs vai ā la Erve?

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1915. q. pavasari Nosūti la no Bernes uz Kristianiju Pirmoreiz iespiesta 19Z4. 0.

88

D. VAINKOPAM

Cienījamais biedri!

Vēja rādītājs (Drehscheibe) — Kautskis un Ko tagad grib, ar kreisu frāžu palīdzību un tikai vārdos novērsdamies no „4. augusta politikas", „apslāpēt^1* sākušos revolucionāro rūgšanu. Mēs tagad esam par mieru — teiks šie kungi kopā ar Renodelu un Ko, cenzdamies apmierināt ar to revolucionārās masas.

Runā par kreiso konferenci — un vairāk nekā ticams, ka Bernšteina-Kautska tipa netīrie gariņi izmantos šādu konferenci, lai ar „pasivā radikālisma“ palīdzību atkal apkrāptu masas.

Visai iespējams, ka abu karojošo угара gudrajiem valsts politiķiem tagad nav nekas pretim ar idiotisku „miera pro-gramu“ apslāpēt sākušos revolucionāro rūgšanu.

Nezinu, vai Vācijas kreisie jau tagad ir pietiekami stipri, lai izjauktu šo pasivo (un liekulīgo) ,,radika|u“ manevru. Ret jūs un mēs esam patstāvīgas partijas. Mums kaut kas jāizdara: jāizstrādā revolūcijas programa, — jāatmasko idiotiskais un liekulīgais miera lozungs, jāatmasko, jāatspēko tas, — jārunā ar strādniekiem skaidri un gaiši, — lai pateiktu patiesība (bez II Internacionāles autoritāšu nelietīgās diplomatizēšanas). Bet patiesība ir šāda: vai nu atbalstīt sākušos revolucionāro rūgšanu un to veicināt (šajā nolūkā vajadzīgs revolūcijas, pilsoņu kara lozungs, nelegālā organizācija etc.), vai to apslāpēt (šajā nolūkā vajadzīgs miera lozungs, „aneksiju** „nosodīšana**, varbūt arī atbruņošanās etc., etc.).

Vēsture rādīs, ka taisnība bijusi mums, t. i., vispār revolucionāriem, nevis katrā ziņā A vai B.

Es gribētu zināt, vai jums (jūsu partijai) ir pa spēkam atsūtīt savu pārstāvi (kas pārvalda vienu no trim galvenajām valodām)? Un vai jūs atzīstat par iespējamu, ka abas mūsu partijas oficiāli (rakstiski vai mutiski, labāk: un mutiski) liktu priekšā kopīgu deklarāciju (vai rezolūciju)?

Ja ir tikai naudas grūtības, tad paziņojiet mums precizi, cik vajadzīgs: varbūt izrādīsies, ka iespējams palīdzēt.

Labākie sveicieni! Jūsu N. Ļeņins

Mana adrese:

Wl. Uljanow

Hotel Marienthal in Sorenberg (Kanton Luzern). Schweiz.

Uzrakstīta 1915. о. j uni jā Nosūtīta uz Zvoli (Holandē)

Iespiesta pēc rokraksta Tulkota no vācu valodas

Pirmoreiz iespiesta 1949. p. 21. jan vari avīzes UP rauda" 21. nr-ū

«9

А. М. KOLONTAJAI

Dārgā biedrene! Jautājums par „kreiso** konferenci virzās uz priekšu. Bija jau I. Vorkonferenzm, un tepat degungalā ir 2., izšķirošā. Ārkārtīgi svarīgi piesaistīt kreisos zviedrus (Heglundu) un norvēģus.

Esiet tik laba un atrakstiet, (1) vai mēs ar Jums esam solidāri (vai Jūs ar CK), ja nc, tad kādā ziņā, un (2) vai uzņemsities piesaistīt „kreisos'* skandinaviešus.

Ad 1. Mūsu poziciju Jūs zināt no avīzes „Social-Demo-krat“. Krievu lietās mēs nebūsim par vienību ar Čchei-dzes frakciju lss (ko grib gan Trockis, gan OK, gan Pļe-chanovs ar Ko: sk. ,,Karu“), jo tā ir žurnālā „Naše Djelo“ aizsegšana un aizstāvēšana. Internacionālās lietās mēs nebūsim par tuvināšanos ar Haase-Bernstein-Kautsky* (jo īstenībā viņi grib vienību ar Zidckumiem un tos aizsegt, grib likt cauri ar kreisām frāzēm un neko negrozīt vecajā, satrunējušajā partijā). Mēs nevaram aizstāvēt miera lozungu, jo atzīstam to par ārkārtīgi juceklīgu, pacifistisku, sīkpilsonisku, kas palīdz valdībām (tās tagad grib ar vienu roku būt „par mieru**, lai izķepurotos) un bremzē revolucionāro cīņu.

Pēc mūsu domām, kreisajiem jāpublicē kopīga idejiska deklarācija, (1) obligāti nosodot socialšovinistus un oportu-nistus; (2) ar revolucionārās rīcības programu (pateikt: pilsoņu karš vai revolucionārā masu rīcība — nav nemaz tik svarīgi) — (3) pret „tēvijas aizstāvēšanas** lozungu ult. Idejiskai „kreiso** deklarācijai vairāku zemju vārdā bulu milzīga nozīme (protams, sastādītai ne jau tādā garā kā

* — Hazi-Bernšteinii-Kaulski. lied.

Cetkinas pliekanība, ко viņa izdabūja cauri sieviešu konferencē Bernē: Celkina izvairījās no jautājuma par socialšovinisma nosodīšanu!!, vēlēdamās ,,mieru“ ar Zide-kumiem + Kautsky??13D),

Ja nepiekrītat šādai taktikai, tūliņ pat uzmetiet 2 vārdus.

Ja piekrītat, uzņemieties pārtulkot zviedru un norvēģu valodā (1) CK manifestu (avīzes ,,Social-Demokrat“ 33. nr.)140 un (2) Bernes rezolūcijas (avīzes „Social-Demo-krat“ 40. nr.) 141 un sazināties ar Heglundu, — vai viņi ir ur mieru uz šādas bāzes (atsevišķu jautājumu dē] mēs, protams, neiesim katrs savu ceju) sastādīt kojtigu deklarāciju (vai rezolūciju). Ar to jāsteidzas ārkārtīgi.

Tātad gaidu atbildi.

Visādi sveicieni.

Jūsu Ļeņins

Uzrak°IUa 1915. jūlijā

NosiVila no Zerenberpas (Šveicē) и:

Iespiesta pēc rokraksta

Krisiianiju

Pirmoreiz iespiesta 192i. o.

90

D. VAINKOPAM

Cienījamais biedri Vainkop!

Pasākums, ar kuru mēs pašlaik esam nodarbināti, marksistisko kreiso principu internacionālās deklarācijas plāns, ir tik svarīgs, ka mums nav tiesības vilcināties un mums tas sekmīgi jānoved līdz galam un turklāt, cik vien iespējams, drīzāk. Tas, ka mēs aizkavējamies, rada lielas briesmas!

A. P. raksts avīzē „lierner Tagwacht“* (24. jūlijā) par Holandes SDP kongresu — visai svarīgs, lai veicinātu mūsu savstarpējo saprašanos. Ar vislielāko prieku apsveicu jūsu, Gortera un Ravesteina poziciju jautājumā par tautas miliciju (tas ir arī mūsu programā). Ekspluatējamā šķira, kas netiecas uz to, lai viņai būtu ieroči, lai viņa mācētu rīkoties ar tiem un prastu kara mākslu, būtu sulainiska šķira. Atbruņošanās aizstāvji pretsvarā tautas milicijai (šādi ,.kreisie“ ir arī Skandināvijā: es strīdējos par to ar Ileglundu 1910. g.) sīkajās valstīs nostājas sīkburžuju, pacifistu, oportunistu pozīcijās. Turpretim mums izšķirošajam jābūt lielo valstu un revolucionārās cīņas (t. i., ari pilsoņu kara) viedoklim. Anarchisti, raugoties no sociālās revolūcijas viedokļa (kura ņemta ārpus laika un telpas), var būt pret tautas miliciju. Bet mūsu svarīgākais uzdevums tagad ir tieši tāds. ka jānovelk krasa robeža starp marksistisko kreiso, no vienas puses, un oportunistiem (un kautskiešiem) un anar-chistiem, no otras.

Viena vieta A. P. rakstā radīja manī tieši sašutumu, un

— „Iierncs Sargs", lieti.

ļ>roti, tur, kur viņš teic, ka Rolandes-Holstas kdzes principiālā deklarācija „pilnīgi atbilstot SDP viedoklim"!!

Pēc šās principiālās deklarācijas, tādā veidā, kā tā iespiesta avīzē „Berner Tagwacht“ un izdevumā „Internationale Korrespondenz“*, es redzu, ka mēs nekāda gadījumā nevaram solidarizēties ar Rolandes-Holstas kdzi. Ro-landes-Holstas kdze, pēc manām domām, ir Holandes Kautskis vai Holandes Trockis. Sie cilvēki principā „noteikti nav vienis prātis“ ar oportunistiem, bet praksē visos svarīgajos jautājumos ir vienis prātisU Rolandes-Holstas kdze noraida tēvijas aizstāvēšanas principu, t. i„ noraida social-šovinismu. Tas ir labi. Bet viņa nenoraida oportunismuU Ļoti ļoti garajā deklarācijā ne vārda pret oportunismu! Neviena skaidra, nepārprotama vārda par revolucionāriem cīņas līdzekļiem (toties jo vairāk frāžu par „ideālismu", pašuzupurēšanos ult., zem kurām ļoti labprāt var parakstīties katrs nelietis, to skaitā Trulstra un Kautskis)! Ne vārda par sakaru saraušanu ar oportunistiem! „Miera" lozungs pavisam ā la Kautskis! Tā vietā (un pilnīgi konsekventi no Rolandes-Holstas kdzes bezprincipu „principiālās deklarācijas" viedokļa) padoms — sadarboties ar SDP un ar SDSPM Tas nozīmē — vienību ar oportunistiem.

Gluži kā mūsu Trocka kungs: „principā noteikti pret tēvijas aizstāvēšanu", — praksē par vienību ar Čcheidzes frakciju Krievijas Domē (t. i., ar mūsu uz Sibiriju izsūtītās frakcijas pretiniekiem, ar labākajiem Krievijas social-šovinistu draugiem).

Nē. Nē. Nekad un nekādā gadījumā mēs principiāli nebūsim vienis prātis ar Rolandes-Holstas kdzes deklarāciju. Tas ir pavisam nepārdomāts, tīri platonisks un liekulīgs internacionālisms. Pilnīga nenoteiktība. Tas noder (politiski runājot) tikai tam, lai izveidotu „kreiso spārnu" (t. i., „nekaitīgu mazākumu", „dekorativu marksistisku rotājumu") vecajās satrunējušajās un nelietīgajās sulainiskajās partijās (liberālajās strādnieku partijās).

Mēs, protams, neprasām, lai nekavējoties notiktu šķelšanās vienā vai otrā partijā, piemēram, Zviedrijā, Vācijā, Francijā. Visai iespējams, ka mazliet vēlāk tam būs

*

>1

Starptautiskā Korespondence". Red.

(piemēram, Vācijā) labvēlīgāks -moments. Bet principiāli mums katrā ziņā jāprasa pilnīga sakaru saraušana ar oportu-nismu. Visai mūsu partijas cīņai (un Eiropas strādnieku kustības cīņai vispār) jābūt vērstai pret oportunismu. Tā nav strāva, nav virziens; tas (oportunisms) tagad ir kļuvis par organizētu buržuāzijas ieroci strādnieku kustībā. Un tālāk: revolucionārās cīņas jautājumi (taktika, līdzekli, propaganda armijā, brāļošanās ierakumos uti.) katrā ziņā ir sīki jāiztirzā, jāapspriež, jāpārdomā, jāpārbauda, jāizskaidro masām nelegālajā presē. Bez tā katra revolūcijas „atzīšana^41 paliek tikai frāze. Ar frāžu kalējiem (holandiski: „pasīvajiem") radikāļiem mums nav pa ceļam.

Ceru, dārgais biedri Vainkop, ka Jūs šo aizrādījumu dēļ neturēsit uz mani ļaunu prātu. Mums taču pienācīgi jāvienojas, lai kopīgi izcīnītu smago cīņu.

Lūdzu, parādiet šo vēstuli biedram Panckukam un citiem draugiem holandiešiem.

Jūsu N. Ļeņins

P. S. Drīz nosūtīšu Jums mūsu partijas oficiālo rezolūciju (19 1'. gada) jautājumā par visu nāciju tiesībām uz pašnoteikšanos"2. Mēs esam par to. Tagad, cīņā pret socialšovinistiem, mums vairāk nekā jebkad jābūt par to.

Uzrakt^1:līta 1915. sj. jūlija

No&ūliia no Zerenbergas (Šveicē) uz Zuoli (Holandē)

Firm,,rei: iemesla 19',9. fi. 91. jan- Iespiest" pēc rokraksta

vari avīzes „Piavda** 2/. nr-й Tulkolū no vācu valodas

91

А. М. KOLONTAJAI

Dārgā А. МЛ Naudu Jums izsūtām rīt. Par vēstīm no Krievijas liels paldies. Principā mums nav nekādu iebildumu pret vienošanos, ceram, ka būsit divkārt uzmanīga.

Par tautas apbruņošanu versus* atbruņošanos man tomēr šķiet, ka programu grozīt mēs nedrīkstam"3. Ja vārdi par šķiru cīņu nav liberālā garā teikta frāze (kāda tā kļuvusi oportunisliem, Kaulskim un Pļechanovam), tad kā var iebilst pret vēstures faktu — šās cīņas pārvēršanu zināmos apstākļos par pilsoņu karu? Tālāk, kā apspiestā šķira vispār var būt pret tautas apbruņošanu?

To noliegt nozīmē nonākt pusanarchistiskās attiecībās pret imperiālismu: tas, manuprāt, vērojams pie dažiem kreisajiem pat pie mums. Sak, ja ir imperialisms, tad nav vajadzīga ne nāciju pašnoteikšanās, ne tautas apbruņoša-nās! Tā ir brēcoša nepareizība. Tieši sociālistiskajai revolūcijai, kas vērsta pret imperiālismu, vajadzīgs gan viens, gan otrs.

Vai tas ir „realizējams"? Šāds kritērijs ir nepareizs. Bez revolūcijas gandrīz visa minimālā programa nav realizējama. Realizējamība šādā nostādnē noslīdēs uz sīkpilso-nību.

Man šķiet, ka šo jautājumu (tāpat kā visus sociāldemokrātiskās taktikas jautājumus tagad) var izvirzīt tikai sakarā ar oportunisma novērtēšanu (un vērā ņemšanu). Un skaidrs, ka „atbruņošanās" kā taktikas lozungs ir oportunisms. Turklāt nomales oportunisms, tas smird pēc mazas valsts,

altieeība uz. Hed.

1Г>0

pēc nošķirtības no cīņas, pēc uzskatu nabadzības: „ne mana cūka, nc mana druva"...

Nosūtām starptautisko kreiso deklarācijas projektu1" (individuālo). Ļoti lūdzam pārtulkot un darīt zināmu Zviedrijas un Norvēģijas kreisajiem, lai lietišķīgā veidā virzītu uz priekšu Verstāndigung^37 ar viņiem. Sūtiet savus aizrādījumus resp. [38] kontrprojektu un pa nāciet, lai to pašu dara Skandināvijas kreisie.

Beste Grūssel^39

Jūsu Ļeņins

Urraksi) la 19/5. о. vasarā

Kosūlita no Zercnbergas (Šveicē) uz Kristianiju

Pirmoreiz iespiesta 1924. o. Iespiesta pēc rokraksta

92

А. М. KOLONTAJAI

Dārgā А. М.! Mēs ļoti priecājāmies par norvēģu paziņojumu un par Jūsu rūpēm attiecībā uz zviedriem. Velnišķīgi svarīga būtu kreiso marksistu kopīga internacionāla uzstāšanās! (Principiāls paziņojums ir galvenais un pagaidām vienīgi iespējamais.)

Rolande-Holsta, tāpat kā Rakovskis (vai esat redzējusi viņa brošūru franeu valodā?), tāpat kā Trockis, manuprāt, visi ir Joti kaitīgi ,,kautskieši“ tādā nozīmē, ka visi dažādos veidos ir par vienību ar oportunistiem, visi dažādos veidos izpušķo oportunismu, visi piekopj (daž.ādā veidā) eklektismu, bet nevis revolucionāro marksismu.

Jūsu deklarācijas projekta kritika, manuprāt, nerāda (ja es nemaldos), ka mums būtu nopietnas domstarpības. Es uzskatu, ka tas ir teorētiski kļūdaini un praktiski kaitīgi, ja nešķiro karu tipus. Mēs nevaram būt pret nacionāliem atbrīvošanas kariem. Jūs ņemat piemēru — Serbiju. Bet, ja serbi vieni paši būtu pret Austriju, vai tad mēs nebūtu serbu pusē^

Lietas kodols tagad ir cīņa starp lielvalstīm par koloniju pārdalīšanu un mazo valstu pakļaušanu.

Indijas, Persijas, Ķinas u. tml. karš ar Angliju vai Krieviju? Vai tad mēs nebūtu Indijas pusē pret Angliju etc.? Saukt to par „pilsoņu karu" nebūtu precizi; acīm redzams samākslo jums. Visai kaitīgi ir izstiept pilsoņu kara jēdzienu līdz pārmērībai, jo tas notušē lietas kodolu: algoto strādnieku karu pret zināmas valsts kapitālistiem.

Tieši skandinavieši, kā redzams, ieslīd sīkpilsoniskā (un nomales, kleinstaatisch*) pacifisms, noliegdami ,,karu“ vispār. Tas nav marksistiski. Pret to ir jaciņās, tāpat kā pret to, ka viņi noliedz miliciju.

Vēlreiz sveiciens un apsveikums par norvēģu deklarāciju!

Jusu Ļeņins

Uzraksti la 1915. vasarā

Nosūti la no Zerenbergas (Šveicē) uz Krislianiju

Pirmoreiz iespiesta 1924. a- Iespiesta pēc rokraksta

— sīkam valstīm raksturīgā. Red.

03

A. ŠĻAPŅIKOVAM

23. VIII. 1915.

Dārgais Aleksandr!

Attiecībā uz Jūsu brauciena plānu man ir ļoti grūti dot noteiktu padomu no tālienes^140. Mūsu finanču lietas Jums ir zināmas: Nadjcžda Konstantinovna sīki aizrakstīja (bez nosūtītiem apsolīti 600 frs^40 līdz 10. X -f- 400 frs vēl pēc mēneša. Kopā 1 000 frs. Uz kaut ko vairāk pagaidām nav cerību).

No vienas puses, vajadzīga ārkārtīga piesardzība. Vai Jums ir pilnīgi labi dokumenti? un cits?

No otras puses, tieši tagad lietai būtu neapšaubāmi derīgi, ja pilnīgi informēts un patstāvīgs cilvēks apbraukātu 2—3 centrus, nodibinātu sakarus, noorganizētu sazināšanos un tūliņ pat atgrieztos Zviedrijā, lai nodotu mums visus sakarus un apspriestu tālāko stāvokli. Tas būtu ārkārtīgi svarīgi.

Zurnala ,,Kommuņist“ 1. nr. iznāks pēc kādām 8—10 dienām; pēc tam pēc tikpat ilga laika 2. nr. (vai 1.—2. nr. kopā). СО ". nr. iznāks pēc 1—2 dienām. Brošūra par karu ar visiem dokumentiem iznāks pēc kādām nedēļām divām14e. Tā jau tiek salikta.

Notikumi Krievijā pilnīgi apstiprinājuši mūsu pozīciju, ko muļķīši socialpatrioti (no Aļeksinska līdz Čcheidzem) nokristījuši par sakāvniecismu. Fakti rādīja, ka taisnība ir mums!! Kara neveiksmes palīdz satricināt carismu un atvieglo Krievijas un citu zemju revolucionāro strādnieku

apvienošanos. Runā: ko ,,.jūs“ darīsit, ja ,,jūs“, revolucionāri, uzvarēsit carismu? Atbildu: (1) mūsu uzvara simtkārt uzkurinās „kreiso" kustību Vācijā; (2) ja ,,mēs“ pilnīgi uzvarētu carismu, mēs piedāvātu visiem karojošiem mieru ar demokrātiskiem noteikumiem, bet atteikšanās gadījumā vestu revolucionāru karu.

Skaidrs, ka strādnieku pravdistu apzinīgais slānis, šis mūsu partijas balsts, ir saglabājies, neraugoties uz briesmīgiem postījumiem tā rindās. Būtu visai svarīgi, lai 2—3 centros saliedētos vadošās grupas (ārkārtīgi konspirativi), saistītos ar mums, atjaunotu CK biroju (liekas, Petrogradā jau ir) un pašu CK Krievijā; saistītos ar mums stingri (ja vajag, šajā nolūkā 1—2 cilvēki jāatved uz Zviedriju); mēs sūtītu lapiņas un skrejlapas uti. Pats galvenais — droša, pastāvīga sazināšanās.

Ccheidze un Ko acīm redzot luncinās: viņi ir uzticami žurnālā „Naše Djelo“ draugi, ar viņiem ir apmierināts Aļek-sinskis (ceru, esat redzējis ,,Karu“, Pļechanovs + Aļeksin-skis + Ko? Tas nu gan ir kauns!!), un viņi paši „spēlē" kreisuma spēlīti ar Trocka palīdzību!! Domāju, ka apzinīgos pravdistus nepievils!

Rakstiet, kā izlemsit! Sveiciens.

Jūsu Ļeņins

P. S. Vai A. Kolontaja būs ar mieru palīdzēt mums Amerikā noorganizēt mūsu brošūras izdošanu angļu valodā?

Nosūtīta no Zerenbergas (Šveicē) uz Stokholmu

Pirmoreiz iespiesta 1Ш. g. Iespiesta pēc rokraksta

94

К. RADEKAM

Dārgais b. Radck!

Pielieku klāt Jūsu projektu^1*1. Ne vārda par socialšovi-nismu un (=) oportunismu un par cīņu pret tiem!! Kāpēc tā izpušķot ļaunumu un slēpt no strādnieku masām viņu galveno ienaidnieku sociāldemokrātiskajās partijās?

Vai Jūs ultimalivi pastāvēsit uz to, ka atklāti nav jāsaka neviens vārds par nesaudzīgu cīņu pret oportunismu?

Es ceru atbraukt kādas dienas divas agrāk (t. i., 2.—3. IX), ja Jūs man paziņosit, ka tāpat atbrauks arī vācieši (citādi atbrauks viens pats Zinovjevs).

(Jūsu projekts pārāk „akadēmisks", nav kaujas aicinājums, nav kaujas manifests.)

Vai Jūs savu projektu nosūtīsit Vainkopam? Vai Jūs pieprasāt, lai viņi (holandieši) atbrauktu?

Lūdzu, nosūtiet man tūliņ pat mana projekta (par ko Jūs esat rakstījis Vainkopam) tulkojumu (vācu) un mūsu 1913. g. rezolūcijas tulkojumu (nacionālais jautājums). Tātad d i v as liet a s.

Mums jādara viss, lai izlaistu mūsu brošūru (vācu valodā) līdz 5. IX. Es šodien rakstu Kasparovam, lai viņš Jums palīdz un sameklē vēl vienu tulkotāju (Bernē — b. Kinkeli). Vai Jūs (ar Kasparovu) varat strādāt „ekstra tempā" un pārtulkot šo brošūru vienā nedēļā? Bet iespiešana? Vai var iespiest 3—4 dienās? Mums jādara viss un tas jāpaveic!

Lūdzu tūlītēju atbildi.

Jūsu N. Ļeņins

Uzrakstīta 1915. g. augusta beigās Nosūtīta no Zerenbergas uz Herni

(Šveice) Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1930. g. Tulkota no vācu valodas

95

A. ŠĻAPŅIKOVAM

Fiir Alexander

Dārgais draugs!

Pacentieties sastapt Beļeņinu un, lūdzu, pasakiet viņam, ka viņš ir kooptēts par KSDS Partijas Centrālās Komitejas locekli. Jūs, protams, saprotat, ka šajā lietā jāievēro maximum konspirācijas un ka Jums tas pēc ziņas nodošanas Beļeņinam „jāaizmirst" (saprotamu iemeslu dēļ nerakstu viņam tieši). Braucienā viņa funkcija ir ļoti svarīga: Trockis un oportunisma ārzemju sulaiņu Ko sasprindzina visus spēkus, lai „noslēptu" domstarpības un „glābtu" žurnālā „Naša Zarja" oportunismu, nomazgājot baltu un pārliecīgi cildinot Ccheidzes frakciju (= žurnālā „Naša Zarja" uzti-camākos draugus). Vajag nodibināt grupas Krievijā (no veciem, pieredzējušiem, gudriem strādniekiem pravdistiem, kas pilnīgi tikuši skaidrībā par kara jautājumu), labākie no viņiem (2-—3) jāpaņem Centrālajā Komitejā. Ja būs grūtības vai radīsies šaubas, — aprobežoties ar analoģisku kolēģiju dibināšanu (piem., „Viskrievijas vadošās strādnieku grupas" vai „komitejas" u. tml.; protams, nosaukums nav galvenais).

Jūsu sakari un vecu, pieredzes bagātu strādnieku pazīšana palīdzēs dot Jums padomus Beļeņinam, kas, protams, sevišķi nopietni un uzmanīgi izturēsies pret darbu. Bet pats svarīgākais, lai viņš tagad sevi saglabātu, aizbrauktu uz neilgu laiku un atvestu visus sakarus.

Labākie sveicieni! Atrakstiet tūliņ, ka esat saņēmis šo vēstuli.

Jūsu Ļeņins

Р. S. Brošūra iznāks agrāk, nekā domāju. Daļu korek-luru jau saņēmu. Laikam pēc nedēļas vai IV2 būs gan brošūra, gan žurnālā ,,Kommuņist“ 1.—2. nr.

Pašlaik ārzemēs būs 3 CK locekļi. Krievijā ir vairāki kandidāti (strādnieki) un arestētie CK locekļi (ari strādnieki, vadītāji pravdisti).

P. P. S. Rīt saņemsit sīkāku vēstuli no Nadježdas Kon-stanlinovnas. Izlasiet ļoti uzmanīgi.

Uzrakstīta 1915. (j. scp'embra sākumā Sasūti.а no Zerenbcrpas (Šveicē) uz Stokholmu

Pirmoreiz iespiesta /924. o- Iespiesta pēc rokraksta

A. ŠLAPŅIKOVAM

10. X. 1915.

Dārgais draugs! Rīt mums iznāk uzreiz divi Centrālā Organa nr-i — 45.—46. (veltīti Cimervaldes konferencei) un 47. nr., kurā ir ziņas no Krievijas un ,,tezes“ par taktiku 148. Sajās tēzēs pa daļai atbildēts uz jautājumiem, ko mēs skārām savās vēstulēs un Jūs pārrunās ar N. I. utt. Gaidīšu Jūsu aizrādījumus.

Vai saņēmāt brošūras „Socialisms un karš*' krievu tekstu?

(Iekavās: A. M. atsūtīja vācu teksta kritiku, un es viņai atbildēju ar plašu vēstuli uz Ameriku. Ja interesējaties, palūdziet, lai viņa to atsūta Jums. Attiecībā uz viņas skrejlapu es viņai rakstīju uz Bergenu, lūgdams, lai atļauj labot. Atbildes nav. Baidos, ka būs jāsūta uz Ameriku, bet tā ir liela aizkavēšanās.)

Vēstis no Krievijas liecina par revolucionārā noskaņojuma un kustības augšanu, kaut gan tas, kā redzams, vēl nav revolūcijas sākums.

Tagad mums pats svarīgākais — nodibināt sakarus un padarīt tos regulārus (ar sarakstīšanos tas ir pilnīgi iespējams; apspriediet, vai nevar plānā iesējumā nosūtīt pa 1 eksemplāram avīzes un proklamāciju). Cerēsim, ka Beļe-ņinam izdosies visu to noorganizēt. Bez tā nevar domāt par sistemātiski sasaistītu darbu.

Pievērsiet sevišķu uzmanību tezei par strādnieku deputātu Padomi. Ar šo lietu jābūt uzmanīgiem: apcietinās

kādus 2—3 simtus vadoņu!! Bez sakara ar sacelšanos strādnieku deputātu Padomes ,,spēks“ ir ilūzija. Nevajag tai ļauties.

Cieši spiežu roku. Jūsu Ļeņins

Vai nevar organizēt pārrakstīšanu ar ķimiju, lai ātri nogādātu Petrogradā tādus СО rakstus kā „" tezes“? Labi jo labi apdomājiet!

Iespiesta pēc rokrakstu

Nosūtīta no Bernes uz Stokholmu Pirmoreiz iespiesta 1924. u.

07

А. М. KOLONTAJAI

9. XI. 1915.

Dārgā A. M.I Tikai vakar saņēmām Jūsu 18. X rakstīto vēstuli no Milwaukee^41 [42]. Briesmīgi ilgi nāk vēstules! Jūs vēl līdz šim laikam neesat saņēmusi manu vēstuli (un avīzes ,,Social-Demokrat“ 45.—46. un 47. nr-u) par Cimervaldi un ar visām atbildēm uz Jūsu jautājumiem; bet es šo vēstuli rakstīju vairāk nekā pirms mēneša. Pacentieties vismaz aprēķināt, kur Jūs būsit (apmēram pēc IV2 mēneša), un dodiet tādas adreses (kur sūtīt Jums vēstules), lai vēstules nonāktu tuvāk pie Jums.

Attiecībā uz Ņujorkas avīzi ,,Volkszeitung“** Grims man šodien apgalvoja, ka viņi it kā esot pilnīgi kautskieši! Vai tā ir? Es domāju, mūsu vācu brošūra varētu palīdzēt Jums noteikt internacionālisma „stiprumu" Vai Jums tā ir? (500 eks. Jums nosūtīti.)

Mēs šeit šinīs dienās izdodam (vācu valodā, bet pēc tam ceram izlaist franēu valodā un, ja izdosies iegrozīties ar naudu, itāļu valodā) mazu brošuriņu Cimervaldes kreiso vārdā. Ar šādu vārdu mēs gribētu iespējami plašāk laist starptautiskā apgrozībā mūsu Cimervaldes kreiso grupu (CK + P. S. D.*** + latvieši + zviedri -ļ- norvēģi -ļ- 1 vācietis + 1 šveicietis) ar viņas rezolūcijas un manifesta projektu (iespiests avīzes ,,Social-Dcmokrat“ 45.—46. nr-ā). Mazajā brošuriņā (20—30—35 tūkst, burtu) . būs šie 2 dokumenti un neliels ievads^160. Ceram uz Jums, ka Jūs to izdosit Amerikā gan angļu valodā (jo Anglijā to

izdarīt nav nekādu cerību: uz turieni jāved no Amerikas), gan, ja iespējams, cilās valodās. Tam jābūt pirmajam solim, kādu sper visu zemju kreiso sociāldemokrātu kodols, kuriem ir skaidra, preciza, pilnīga atbilde uz jautājumu, ko darīt un kurp iet. Būtu ārkārtīgi svarīgi, ja Amerikā izcietos to izdot, laist plašāk un nodibināt drošus sakarus izdevniecībās (Charles Кет r (N B) Chikago pilsētā; „Appeal to Reason^43' Kansas^43 pilsētā u. tml.), jo vispār mums ir ārkārtīgi svarīgi nākt klajā dažādās valodās (Jūs šinī ziņā varētu daudz izdarīt).

Pamēģiniet sasaistīties ar viņiem — kaut vai rakstiski, ja nebūsit Kanzasā. Viņu avīzīte dažreiz nav slikta. Katrā ziņā pataustiet viņus ar mūsu „Cimervaldes kreiso” rezolūciju. Bet kas īsti ir Eugene Debs^44? Dažreiz viņš raksta revolucionāri. Vai arī lupata ā la Kautskis?

Rakstiet, kad vēl būsit Ņujorkā un cik dienu. Centieties visur sastapt (kaut vai uz 5 minūtēm) turienes boļševikus, „atsvaidzināt” un sasaistīt tos ar mums.

Runājot par naudu, pēc Jūsu vēstules sarūgtināts sapratu, ka pagaidām Jums neko nav izdevies savākt Centrālajai Komitejai. Varbūt šis „kreiso manifests” palīdzēs...

Ka īlilkvits būs Kautska pusē un pat labējūks nekā viņš, par to es nešaubījos, jo redzēju viņu Štutgartē (1907.) un dzirdēju, kā viņš pēc tam aizstāvēja aizliegumu ievest Amerikā dzeltenos („internacionalists”) ...

Pats Cimervaldes manifests nav pietiekams: Kautskis &[45] Ko gatavi samierināties ar to ar noteikumu: „ne soli tālāk.” Mēs uz to neielaižamies, jo tā ir viena vienīga liekulība. Tātad, ja Amerikā ir cilvēki, kas baidās pat Cimervaldes manifesta, tad Jūs viņiem uzspļaujiet, bet izraugieties tikai tos, kas ir kreisāki par Cimervaldes manifestu.

Cieši spiežu roku un vēlu visādus panākumus!

Jūsu Ļeņins

(Ulianow. Seidenweg. 4-a. "1. Bern.)

Nošula uz Ņujorku

Pirmoreiz iespiesta 192i. g. Iespiesta pčc rokraksta

1916. g.

98

A. M. GORKI JAM

". I. 1916.

Ļoti cienījamais Aleksej Maksimovič!

Nosutu Jums uz žurnālā ,,Ļetopis“ adresi, taču nevis žurnālam ,,Ļetopis“, bet izdevniecībai domātu brošūras manuskriptu un lūdzu to izdotm.

Es centos cik vien iespējams populārāk apskatīt jaunos datus par Ameriku, kuri, pēc manas pārliecības, sevišķi derīgi marksisma popularizēšanai un tā taktiskajai pamatošanai. Ceru, ka man ir izdevies skaidri un saprotami parādīt šos svarīgos datus jaunajiem lasītāju publikas slāņiem, kuru Krievijā kļūst arvien vairāk un kuri izjūt vajadzību, lai viņiem izskaidro pasaules ekonomisko evolūciju.

Gribētu turpināt un vēlāk izdot arī II izlaidumu — par Vāciju.

Sākšu strādāt pie brošūras par imperiālismu 152.

Kara apstākļu dēļ man ļoti vajadzīgs kaut ko nopelnīt, un tāpēc es lūgšu, ja tas iespējams un pārliecīgi neapgrūtina Jūs, paātrināt brošūras izdošanu.

Jūs cienīdams. V. Ifjins

Adrese. Mr. WI. Oulianoff. Seidenweg. A-а. Berne. (Suisse).

Nosūtīta uz Petrogradu

Pirmoreiz iespiesta i925. g. Iespiesta pēc rokraksta

89

A. ŠĻAPŅIKOVAM

Dārgais draugs! Sakarā ar Jūsu vēstuli un tajā pieminēto izdaudzināto pārmetumu attiecībā uz manu „nepiekāpību" man gribas aprunāties ar Jums sīkāk.

Kas attiecas uz Džemsu, tad viņš nekad nav orientējies politikā, vienmēr ir bijis pret šķelšanos. Džemss ir lielisks cilvēks, bet par šiem tematiem viņa spriedumi ir dziļi nepareizi.

Pie mums Krievijā (un tagad arī jaunajā Internacionālē) šķelšanās jautājums ir pamata jautājums. Šeit jebkāda piekāpība būtu noziegums. Es labi zinu, cik daudz lāga cilvēku (Džemss, Gaļorka, Petrogradas ,.draugi" no inteliģentiem) bija pret Domes frakcijas šķelšanos. Viņiem visiem tūkstoškārt nebija taisnība. Šķelšanās bija nepieciešama. Šķelšanās ar Čcheidzi un Ko arī tagad ir absolūti nepieciešama. Visi, kas svārstās šinī ziņā, ir proletariāta ienaidnieki, pret viņiem vajadzīga nepiekāpība.

Kas tad svārstās? Ne tikai Trockis un Ko, bet arī Juri/s + Jevg. B. (viņi vēl vasarā „taisīja traēus" Čchei-dzes dēļ!!). Pēc tam poļi (opozicija). Viņu avīzē „Gazeta Robotničja", 25. nr-ā, ir viņu rezolūcija: atkal luncinā-Sanās labā kā Briselē 1914. g. 3./16. jūlijā^1'3.

Pret viņiem obligātā ir nepiekāpība.

Radeks ir labākais no viņiem; strādāt kopā ar viņu bija derīgi (starp cilu arī Cimervaldes kreisajiem), un mēs strādājām. Bet arī Itadeks svārstās. Un šeit mūsu taktika ir divpusīga (to Jurijs + Nik. Iv. nekādi negribēja vai nemācēja saprast): no vienas puses, palīdzēt Radekam pavirzīties pa kreisi, apvienot visus, ko var, Cimervaldes kreiso

labā. No otras, ne par matu nepieļaut svārstīšanos pamata jautāju m ā.

Pamata jautājums — šķelšanās ar OK, ar Čcheidzi un Ko.

Poļi svārstās un pēc žurnālā „Kommuņist" 1. nr-a iznākšanas ir izlaiduši visnelietīgāko rezolūciju.

Secinājums?

Vai nu turēties pie žurnālā ,,Kommuņist“ firmas un atvērt durvis ķildai un svārstībām: vēstulēm redakcijai (Radeka, Broņska, varbūt Panokuka u. c.), sūdzībām, činkstēšanai, tenkām u. t. jpr.

Neparko.

Tas ir kaitīgi darbam.

Tas nozīmē palidzēt neliešiem no OK, Ccheidzem un Ko.

N e par к о.

„Kommuņist" bija pagaidu bloks, lai sasniegtu noteiktu mērķi. Mērķis sasniegts: žurnāls izlaists, tuvināšanās (tad tā bija iespējama, pirms Cimervaldes) sasniegta. Tagad jāiet pa citu ceļu, jāiet tālāk.

,,Kommuņist“ kļuvis kaitīgs. Tas jāizbeidz un jāaizstāj ar citu firmu: „Sborņik Social-Demokrata“ (avīzes „Social-Demokra t“ red. redakcijā) m.

Tikai tā mēs izvairāmies no ķildas, izvairāmies no svārstībām.

Krievijā ari ir nesaskaņas? Nu, protams! Taču ne jau mūsu uzdevums tās pastiprināt. Lai Čcheidze ar Ko, Trockis ar Ko nodarbojas ar nesaskaņu pastiprināšanu (tā ir viņu „profesija"), bet mūsu uzdevums — realizēt savu līniju. Sāda darba augļi ir redzami: Petrogradas strādnieki simtkārt labāki nekā Petrogradas inteliģenti (pat „līdzjutēji"...).

Ar „trijnieku" (Jurijs -ļ- Jevg. Boša + Nik. Iv.) mums vajadzēja pagaidām piekāpties, jo toreiz citādi nevarēja izdot žurnālu (tagad var); bet galvenais: tad vēl nebija redzēti darbā Jevg. Boša 4- Jurijs un varējām cerēt, ka darbs vedīs viņus augšup.

Bet viņi gāja lejup.

Un pagaidu savienība katrā ziņā jāizbeidz. Tikai tā necietīs darbs. Tikai tā iemācīsies arī viņi.

Mēs taču neesam pret diskusiju. Mēs esam pret redaktoru tiesību došanu tiem, kas parādījuši nepiedodamu (vai gan

ļjiunības dēļ? tad pagaidīsim: varbūt pēc kādiem gadiem I» izlabosies) svārstīšanos.

Nik. Iv. ir ekonomists, kas strādā, un Sājā darbā mēs viņu vienmēr esam atbalstījuši. Bet viņš (1) tic tenkām un |2) ir velnišķīgi svārstīgs politikā.

Karš viņu novirzīja uz pusanarchistiskām idejām. Apspriedē, kas pieņēma Bernes rezolūcijas (1915. g. pavasarī)155, viņš deva tezes (man tās iri) — augstākā nejēdzība; negods; pusanarclīisms.

Es skarbi uzbruku. Jurijs un Jevg. Boša klausījās un bija apmierināti ar mani, ka es neļaujot krist pa kreisi (toreiz viņi paziņoja, ka nepavisam nepiekrītot N. Iv.).

Paiet pusgads. Nik. Iv. mācās ekonomiku. Nenodarbojas ar politiku.

Un, lūk, pašnoteikšanās jautājumā viņš mums pasniedz tās paSas blēņas. Jevg. Boša + Jurijs tās paraksta!! (Paņemiet viņu ,,tezes“ no N. Iv. un manu viņam rakstīto atbildi.)

Bet jautājums ir svarīgs. Jautājums neatliekams. Nesaraujami saistits ar jautājumu par aneksijām — ārkārtīgi aktuāls jautājums.

Cilvēki nav padomājuši. Nav palasījuši. Nav pastrādājuši. Paklausījušies 2—3 reizes Radeku (tam ir veca ,,po]u“ slimība: te viņš ir sapinies) — un paSāvuši savu parakstu.

Tas ir skandāls. Tas ir negods. Tie nav redaktori. Cilvēkus vajag atspēkot, atmaskot, dot viņiem laiku pamācīties un padomāt, bet nevis steigties viņiem izpatikt: te jums ir redaktora tiesības, stāstiet strādniekiem savas blēņas!!

Ja tā, tad viņi novedīs lietu līdz polemikai presē; un tad es esmu spiests nosaukt viņus par „imperiālistiskiem ekonomistiem", parādīt, ka viņi ir pilnīgi tukši, pilnīgi nenopietni un nepavisam neapdomā. Polemika presē atstums viņus uz ilgiem gadiem.

Bet, ja turpretim žurnālu „Kommuņist" izbeidz tagad, tad viņi padomās un blēņas atmetīs; palasīs un pārliecināsies. Sak, mīļie, ņemiet un sarakstiet nopietnu brošuru, ja jūs pasludināt, ka ir „domstarpības" politikā (ar ko Jūs nepavisam neesat nodarbojušies, ko neesat pētījuši), ņemiet un sarakstiet! Padomās un nerakstīs. Un pēc nedaudziem mēnešiem „pāries".

Tā ir bijis. Tā būs.

Jautājumā par aneksijām (un par pašnoteikšanos) mūsu poziciju (1913. gada rezolūciju)160 pilnīgi apstiprinājis karš. Un šis jautājums kļuvis aktuāls. Bet Radeks + holandieši (Goiters un Panekuks) te ir acīm redzot sapinušies. Krājumā „Sborņik Social-Demokrata“ mēs lietu izskaidrosim atkal un atkal.

Lieta jāvirza uz to, lai:

(1) žurnālu ,,Kommuņist“ izbeigtu;

(2) izdodot krājumu par ebrejiem^167, dotu Jurijam+Jevg. Bošai, cik vien iespējams, vairāk priekšrocību, tiesību un privilēģiju (šeit tas lietai nekaitē). Sīki noteikumi rakstiskā līgumā;

(3) tas pats attiecībā uz viņu transporta grupu (paņemiet no viņiem viņu statūtus un mūsu labojumus tajos);

(4) mēs izlaidīsim krājumu „Sborņik Social-Demokrātā" „avīzes ,,SociaI-Dcmokrat“ redakcijas” rediģētu.

Viņus aicināsim par līdzstrādniekiem. Viņiem pateiksim: vai ir domstarpības? Gatavojiet nopietnu brošuru! apņemsimies to iespiest. (Nesarakstīs, jo viņi nav sākuši pat nopietni domāt par jautājumu; nav pat nodarbojušies ar to!!)

Lūk, tā būs lietišķīga politika.

Jevg. Bosa visu laiku posās uz Krieviju; tur viņa varētu izdarīt kaut ko derīgu; šeit viņai nav darba, viņa to mēģinās izdomā t.

Vai Jūs pazīstat šo ārzemju nelaimi: darba „izdomāšanu" ārzemēs dzīvojošiem? Briesmīga nelaime.

Nu, pagaidām beidzu. Savāciet visus dokumentus un informējieties. Parunāsimies vēl un vēl.

Jūsu Ļeņins

P. S. Pielieku norakstu no savas atbildes N. I. Buchari-nam attiecībā uz tematu par jauno „domstarpību" nozīmi.

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 191в. g. martā Nosūtīta no Cirichcs uz Kristianiju Pirmoreiz iespiesta 1929. g.

100

G. ZINOVJEVAM

21. V. 1916.

Padarīt mūsu sarakstīšanos par apmainīšanos ar dzēlīgiem vārdiem es nevēlos. Jautājums ir nopietns, un, kaut gan es ne vienreiz vien esmu jau runājis par to, nepieciešamības dēļ atkārtošu vēlreiz.

Vairāk nekā pusgadu nostrādājusi ar „izdevējiem^4* (Kijev skiem) un šo pieredzi vairākus mēnešus vispusīgi pārdomājusi, СО redakcija 1915. g. ziemā uzrakstīja viņiem vēstuli, ko parakstījāt arī Jūs. Šajā vēstulē GO redakcija paziņoja, ka atsakās no piedalīšanās žurnālā ,,Kommuņist“ vairāku apsvērumu dēļ, kuri bija apskatīti ārkārtīgi pamatīgi, kuri mūsu vēstulē aizņēma ļoti daudz vietas un kuru būtība bija tā, ka mēs nevaram uzņemties atbildību partijas priekšā par šādiem līdzredaktoriem, ka viņu izturēšanās pret darbu ir nepartejiska, ka pagaidu mēģinājums sadziedāties jāuzskata par neizdevušos.

Mēs nolēmām izlaist krājumu ,.Sborņik Social-Demo krata".

Pec tam Jums radās svārstības, kas noveda pie mūsu pēdējās sarunas Kintalē. Es pret Jums piekāpos un biju ar mieru pamēģināt atjaunot attiecības uz noteikumiem, ka (I) СО redukcija vienojas ar izdevējiem par ikkatru žurnālā burtnīcu; (2) viņi atsakās no „imperiālistiski ekonomiskā" rakstura grupas pozicijas un no savas „spekulē-šanas“, izmantojot nesaskaņas ar Radeku u. c.

Šie noteikumi netika pierakstīti, un tagad Jūs tos apstrīdat. Bet šis strīds nav vairs svarīgs pēc tam, kad Jūs pats

rakstiski esat pateicis vēstules projektā, kura domāta A., savus noteikumus un izdevēji nav pieņēmuši pat šos noteikumus! (taču Jūs man apgalvojāt, ka lieta te esot izlemta, ka viņi nepieprasīšot vienlīdzīgas tiesības!).

Fakts tātad ir tas, — ja pat pēc mūsu tikšanās Kintalē pieņemtu Jūsu „iztulkojumu", t. i., ka es esmu izvirzījis smagākus noteikumus nekā Jūs, tad ari Jūsu, vieglākos noteikumus izdevēji ir noraidījuši.

Pats par sevi saprotams, ka pēc tam Jūsu tiešais un neapšaubāmais pienākums bija uzbrukt ar visiem 'spēkiem izdevējiem, galīgi pārtraukt sakarus ar viņiem un visvisādi pūlēties, lai pierādītu Aleksandram, ka nav iespējams būt darīšanās ar šiem kgiem kā vadoša žurnālā redaktoriem.

Turpretim Jūs uzaicināt padoties viņiem, atteikties no jebkādiem noteikumiem, ņemt atpakaļ Jūsu pašu parakstīto СО redakcijas vēstuli! Un tas — aizbildinoties, ka „viņus nav vērts ņemt nopietni": īstenībā Jūs uzaicināt, lai Jūsu politiku neņem nopietni, Jūs pataisāt redakcijas vēstuli velns zina par ko, atsakāties no sevis un dodat izdevējiem ti esīb и secināt, ka СО redakcija pati nav zinājusi, ko viņa dara!

Tās vairs nav tikai svārstības, tās ir tādas svārstības kubā, kas kļūst par kaut ko daudz sliktāku.

Man atliek tikai pēdējo reizi atkārtot, kāpēc es nepiedalos žurnālā „Kommuņisl", uzskatu to par antipartejisku un kaitīgu, kāpēc es palieku СО redakcijas vēstules pozicijā, ka tiek pārtraukti sakari ar izdevējiem.

Ar izdevējiem mēs nodibinājām pagaidu „federāciju", tā arī nosaucām to par „federāciju" un pilnīgi noteikti uzsvērām tās pagaidu raksturu, „izmēģinājuma veidā". Kad mēs noslēdzām šo pagaidu savienību, izdevēji izteicās pret Bucharina svārstībām (konferencē Bernē 1915. g. martā) un nebija itin neviena lakta, kas norādītu, ka saliedējas šī Īriju grupa (izdevēji + Bucharins), kuriem bija īpaši uzskati.

Taču pēc pirmās žurnālā bnrlnīciņas šāda saliedēšanās pie viņiem notika, un, kad es pēc ilgas iepriekšējas sarakstīšanās nosaucu viņu virzienu par „imperiālistisko ekonomismu", Jūs man atrakstījāt, ka piekrītot. Tas bija

ИМ6. g. martā. Ar to vēlreiz tika apstiprināta ļoti pamatīgā (,() redakcijas ziemā rakstītā vēstule.

Partijas — un starptautiskais — stāvoklis tagad ir tāds, ka GK joprojām jāiet uz priekšu patstāvīgi, nesaistot sev rokas ne Krievijas, ne starptautiskajās lietās. „Izdevēji", kuri pilnīgi nederīgi kā literāti un kā politiķi (ко СО redakcija bija spiesta atzīt ziemas vēstulē), grib sasaistīt mūs ar līgumu par vienlīdzību tiesībās, t. i., mums jābūt ar mieru dot vienlīdzīgas tiesības dāmai, kas nav uzrakstījusi nevienu rindiņu un kas gluži itin nekā nesaprot, un „jaunam cilvēkam", kurš pilnīgi atrodas viņas ietekmē. Bet viņi šo tiesību vienlīdzību izlietos, lai spekulētu, izmantojot mūsu domstarpības ar Radeku, ar Bucharinu u. c.!

Tas ir vienkārši neprāts šādos apstākļos piekrist vienlīdzīgām tiesībām, tas nozīmē bojāt visu darbu.

Nav taisnība, ka viņi gribot „tikai diskusiju". Diskusijai viņiem ir visas iespējas. Viņiem ir nauda. Pagājis gandrīz gads. Kāpēc viņi neraksta un neizdod diskusijas brošūras? Tāpēc, ka viņi paši negrib būt atbildīgi! Tas ir skaidrs. Un te, lūk, ir ņirgāšanās par parlejiskumu, jo tam, kas pasludina domstarpības, tam lieta jāapdomā, jāuzstājas atklāti, jābūt atbildīgam, bet nevis „jāspekulē" un nevis jāpretendē uz „vienlīdzību tiesībās", kad partija pat nezina viņu poziciju (un kad viņiem nav pozicijas).

Ka Bucharins ik uz soļa klūp tajos uzskatos, kurus viņš rakstiski izteica 19t5. g. martā (konferencē) un kurus arī Jūs noraidījāt, tas ir fakts. Jūs atzināt šo faktu, 191(5. g. martā (pēc gada) piekrizdami manam „imperiālistiskā ekonomisma" novērtējumam.

Dodami „vienlīdzīgas tiesības", Jūs dodat partijas priekšā vienlīdzīgas tiesības Bucharina svārstībām! Jūs mums sasaistāt rokas un veicināt šīs svārstības. Tā ir neprātīga politika.

Jūs zināt, ka Radeks, pirmkārt, tā „apvainojies" (par to, ka mēs uzstājām, lai mūsu tezes ievieto Panekuka žurnālā), ka viņš vairs nestrādājot kopā ar Jums „nekādu koleģiālu darbu", kā Jūs pats man rakstījāt 1916. g. martā! Bet domstarpības ar viņu nav izzudušas; gluži otrādi, Jūs pats bijāt vienis prālis ar mani, ka viņa novērtējums par iru

sacelšu и os ir vulgaritāte. Un Jūs uzaicināt dot ..vienlīdzīgas tiesības" izdevējiem, kas slēpjas aiz Radeka. spekulēdami (par 2 000 Irs*!) uz mūsu domstarpībām ar viņu!! Tā ir neprātīga politika.

Otrkārt, Radeks ir viena lieta, bet viņa avīzes („Gazeta Robolničja") redakcija otra lieta. Ka šī avīze arī sākusi spekulēšanu (izmantojot Čcheidzes frakciju, Trocki u. c.), to atzināt Jūs pats. Atcerieties, ka šī avīze iznāca 1916. g. februārī un ka ar Jūsu piedalīšanos lika izstrādāta AOK ir" vēstule pret to. Kā, vai tad tā ir nopietna politika, ja mēs tagad savā vadošajā žurnālā dosim „vienlīdzības tiesības" cilvēkiem, kas vēlas taisīt karjeru, „izmantojot" mūsu cīņu ar poļiem, kuri mūs nodeva Vanderveldes un Kautska priekšā 1914. g. 3./16. VII??

Treškārt, Jūs zināt, ka Kintalē Radeks mūs gribēja mājo rizēt kreiso vidū, kreiso apspriedē, izmantojot Frelichu, Robmanšu u. c.. un ka bija vajadzīgs ultimāts, lai pie spiestu viņu atzīt mūsu CK patstāvību. Kādu vēl ,,spe kutēšanu" nesāks šie cilvēki, kad izvirzīsies jautājums par attiecībām pret Junius’u (šis jautājums jau ir izvirzījies) vai par „mechanisku nošķiršanos" no kautskiešiem u. I jpr.I Jūs galvo jat, ka nekādu?? Ja jā. tad no Jūsu puses tas būtu tikpat kā atteikšanās no visas mūsu politikas. Ja nē, tad neprātīgi pēc tam sasaistīt sev rokas mūsu vadošā žurnālā redakcijā.

Es nekādā ziņā nepiekrītu šādai neprātīgai politikai. Tas ir mans galīgais lēmums. Es joprojām domāju, ka tikai krājuma „Sborņik Social-Demokrata" izdošana noskaidros lietu (ko Jūs gribat neglābjami sarežģīt). „Sborņik Social-Demokrata" grupē ap mums daudzus ļoti derīgus darbiniekus (Varinu, Safarovu, latviešus u. c.), atrauj Bucharinu no izdevējiem pie mums, dod mums iespēju vadīt partiju (un starptautisko kreiso), bet nevis vilkties astē. . izdevējas madamai.

Atrakstiet man precizi par Jūsu lēmumu. Formāli stāvoklis pašlaik ir tāds, ka СО redakcija pārtraukusi sakarus ar žurnālu „Kommuņist" un tās pēdējais mēģinājums (pat

ļiisu mazākie noteikumi) ir noraidīts. Tātad vajag iespiest par žurnālā ,.Kommuņist“ izbeigšanu un par krājuma Sborņik Social-Demokrata^46' iznākšanu.

Spiežu roku un sūtu salni![46]

V. U.

Husulilu nu Cinches uz Hern:

l'irmorei: iespiesta 193i и Iespiestu pēc rukraksta

101

A. ŠĻAPŅIKOVAM

Dārgais A.! Kā redzams, mūsu vēstuļu apmaiņā pārtraukumu un veselu rindu pārpratumu radījis tas, ka Jūs neesat saņēmis mūsu 2. vēstuli, kas nosūtīta uz Stokholmu. Citādi nevaru sev izskaidrot, kā Jūs varat rakstīt, ka mēs neatbildot uz pieprasījumiem. Mēs uz visu esam atbildējuši ārkārtīgi sīki; Jūs mums neatbildējāt. Nadježda Konstantinovna raksta atkal un atkal; būs jākrāj pacietība un šis tas jāatkārto, lai sasniegtu rezultātus. Sarakstīties ir nepieciešams.

Attiecībā uz žurnālu ,,Kommuņist“ Jūs man rakstāt, ka šķelšanās ar Ccheidzi neradot nekādu šaubu. Kam? Bucha-rinam un Ko!

Bet es taču rakstīju, ka tas attiecas nevis uz Bucharinu un Ko, bet uz Radeku un Ko.

,,Kommuņist“ bija mūsu pagaidu bloks ar divām grupām vai elementiem: 1) Bucharinu un Ko; 2) Radeku un Ko. Kamēr varēja iet kopā ar viņiem, to vajadzēja darīt. Tagad nevar; un vajag pagaidām šķirties vai pareizāk — atvirzīties.

Poļi 1915. g. vasarā (pēc žurnālā ,,Kommuņist“ 1.—2. nr-a iznākšanas) pieņēmuši un tikai 1910. g. iespieduši rezolūciju, kas no jauna parāda viņu svārstības jautājumā par Ccheidzi. Vai tagad ir aprēķins dot viņiem iespēju un tiesību (viņi taču ir žurnālā ,,Kommuņist“ līdzstrādnieki!!) līst žurnālā un bojāt to ar ķildošanos??

Manuprāt, nav aprēķina. Lietas labā daudz derīgāk paņemt citu firmu („Sborņik Social-Demokrata“) un nogaidīt, kamēr poļi tiks gudrāki (vai kamēr viņi aties pie Vācijas) vai kamēr izmainīsies situācijā.

Tālāk. Attiecībā uz Bucharinu un Ko. Es katrā ziņā Jums aizsūtīšu (kaut ari nc ļoti drīz, jo tas atkarīgs no brauciena uz Bērni) Bucharina 1915. g. pavasara ,,tezcs“. Tad Jūs redzēsit, kur ir būtība:

1) 1915. g. pavasarī Bucharins raksta (konferencē!) tēzēs, kur acīm redzami slīd purvā. Japaņi1M> ir pret viņu. (Tāpēc mēs pagaidām esam ar mieru maksimāli skatīties caur pirkstiem uz žurnālu „Kommuņisl", lai radītu veidu, kas ērts lietas noskaidrošanai: vai izdosies „biedriski" pārvarēt Bucharina svārstības? vai te palīdzēs vai nepalīdzēs .1. B., kas sevi dēvē par boļševiku?)

2) 1915. g. vasarā (vai uz rudens pusi) Bucharins + ja -f>aņi jau trijatā paraksta tezes par pašnoteikšanos. Ārkārtīgi nepareizi, pēc mūsu pārliecības, un Bucharina kļūdu atkārt о š a n a.

3) 1916. g. sākumā Bucharins jautājumā par „Holandes programu" (no ISK Biļetena 3. nr-a) atkal atgriežas pie

1915. g. pavasara tēžu idejām!!!

Secinājums? Bloks nav iespējams arī šeit: vajag nogaidīt, kamēr Bucharina svārstības beigsies. Žurnāls kā poļu un Bucharina svārstību organs ir kaitīgs. Tādā stāvoklī būtu kaitīgi turēties pie vecās firmas un neprast izvēlēties citu firmu („Sborņik Social-Demokrata").

Japaņu nepartejiskums, negodīgā izturēšanās ir tas, ka viņi atbildību par savām svārstībām grib uzvelt mums. Atvainojiet, mīļie, to mēs Jums neļausim! Ja gribat būt partijnieki, tad Jūs pa daļai palīdzēsit ar naudu krājuma „Sborņik Social-Demokrata" izdošanai, kur mēs (mēs taču nesvārstāmies) biedriski iztirzāsim Jūsu kļūdas, nenosaucot Jūs vārdā, nedodot iespēju ienaidniekiem gavilēt un ļauni priecāties.

Un turklāt japaņi, ja viņi izturētos nopietni pret ārkārtīgi nopietno jautājumu par domstarpībām (ārzemēs il n’y a cfu’un pas* līdz īpašai frakcijai!! Ticiet man, es to vēroju apmēram 20 gadu!!), viņi piespiestu sevi pastrādāt pie domstarpības, apdomāt, nodarboties (viņi nedomāja un nenodarbojās, bet vienkārši gāza vaļā). Viņi izteiktu savas domstarpības nedalīti vai nu rokrakstā šauram vadošu biedru pulciņam (kuri varētu palīdzēt, lai jautājumu neiznes presē), vai brošūrā, ja viņi grib ..drukāties" (nauda viņiem ir).

Tad par savām „idejām" atbildētu uiņi paši. Tas ir nepieciešams. Gribi mācīt strādniekiem jaunas patiesības, atbildi par tām, bet nenovel atbildību uz mums, neslēpies (mēs jau neko, lai Ļeņins un Ko atbild partijas priekšā par „diskusiju", I. i., par ienaidnieku gavilēšanu).

Nē, mīļie!! Šis numurs neizdosies!! Es nesākšu atbildēt par Jūsu svārstībām. Krājumu „Sborņik Social-Demokrata" mēs izdosim pat bez .Jūsu palīdzības, japaņu kgi. Mēs jums dosim pagarinājumu: padomājiet, tieciet skaidrībā, izlemiet beidzot, vai gribai uzņemties atbildību par jaunu jucekli vai ne. Ja jūs tikai gribat krievu presē „sarīdīt“ mūs ar poļiem un holandiešiem, to mēs jums neļausim.

Tāds ir lietas stāvoklis, lādi ir mani apsvērumi; un atkārtoju, ka es katrā ziņā aizsūtīšu Jums Bucharina pavasara tezes, lai Jūs pēc dokumentiem varētu spriest par visu stāvokli.

Par pašnoteikšanos šodien raksta Nadježda Konstantinovna. Mēs neesam par sadrumstalošanu. Bet jautājums par aneksijām? Bucharins un Ko (kā arī Radeks ar Rožu Luk-semburgu un Panekuku) nav padomājuši, ko nozīmē būt „pret vecām un jaunām aneksijām" (prese Radeka dotā formula)?? Tā taču ari ir „nāciju pašnoteikšanās", tikai izteikta ar citiem vārdiem!

Nu, pagaidām līdz nākošajai reizei.

Jūsu Ļeņins

Iespiesto pēc rokrntnta

Uzrakstīta 191C). (j. j lini jā Nosūtīta no Clriches uz Stokholmu Pirmoreiz iespiesto 1929. и■

М. N. POKROVSKI.VI

•>. VII. 1910.

Cienījamais M. N.l Šodien nosūtu Jums ierakstīta band rolē manuskriptuien. Viss materials, plāns un darba lielākā da|a bija jau pabeigti pēc pasūtītā plāna 5 lokšņu apmērā (200 lappusītes rokrakstā), tā ka vēlreiz sašaurināt līdz :t loksnēm bija absolūti neiespējami. Būs briesmīgi nepatīkami, ja neizdos! Vai tad nevar vismaz parūpēties, lai ievieto tā paša izdevēja žurnālā? Man. diemžēl, nezin kā pēc izbeigusies sarakstīšanās ar viņu... Kas attiecas uz autora vārdu, tad es. protams, dotu priekšroku savam pa rastajam pseidonimam. Ja neērti, tad lieku priekšā jaunu. N. Ļeņivcins. Ja gribat, ņemiet kuru katru citu. Attiecībā uz piezīmēm es ļoti loti lūgšu atstāt tās; no 101. nr-a Jūs redzēsit, ka man tās ir sevišķi svarīgas; turklāt Krievijā taču lasa arī studenti etc.: viņiem vajadzīgs norādīt lite raturu. Es tīšām izvēlējos ārkārtīgi taupīgu sistēmu (runājot par vietu, papīru). Ar sīkiem burtiem saliekot, 7 rok raksta lappusītes ir apmēram divas iespiestas lappusītes. Ļoti lūdzu atstāt piezīmes vai parūpēties, lai izdevējs tās atstātu. Attiecībā uz virsrakstu: ja šis nav ērts, ja no vārda imperialisms vēlams izvairīties, tad lieciet: „Jaunākā kapitālisma galvenās īpatnības". (Apakšvirsraksts „populārs apcerējums" neapšaubāmi nepieciešams, jo daudzas svari gas lietas apskatītas, pielāgojoties šādam darba raksturam.) Pirmo lappusīti ar nodalu sarakstu, no kurām dažām varbūt doti ne visai ērti virsraksti, no stingras kārtības viedokļa raugoties, nosūtu priekš Jums: ja ir ērtāk un drošāk, atstājiet to pie sevis, nesūtiet tālāk. Vispār būtu loti patīkami.

ja tiklab vienu, kā ari otru varētu ievietot tā paša izdevēja žurnālā: ja Jums tas neliekas neērti, aizrakstiet viņiem par to, būšu Jums ļoti pateicīgs. Spiežu roku un sūtu labākos sveicienus!

Jūsu V. l'ljanovs

P. S. Visiem spēkiem mēģināju pielāgoties „stingrajai kārtībai^1*: man tas ir briesmīgi grūti, jūtu, ka tāpēc ir milzums negludumu. Tur neko vairs nevar darīt!

Ulianow. Spiegelgasse. 14. II. Zurich. I.

Iespiesta pēc rokraksta

Nosūtīta u? Sccaux (Seine) (Francijā) Pirmoreiz nesaīsināti iespiesta 1032. o-

G. ZIŅOVJEVAM

Nav šaubu, ka Bucharina raksts neder^161. Nav ne vēsts no „imperiālistiskās valsts teorijas". Ir dalu kopsavilkums par valsts kapitālisma augšanu un tikai. Piepildīt nelegālu žurnālu ar šādu ļoti legālu materiālu ir absurds. Vajag noraidīt (ārkārtīgi pieklājīgi, apsolot visādi palīdzēt, lai ievieto legāli)[47].

Bet varbūt pagaidīt .lurija rakstu — pagaidām Buchari-nam nerakstīt.

Nogaidīt arī ar vēstuli Bucharinam par viņu „frakciju", citādi viņš nodomās, ka noraidījuši „frakcionarisma" dēļ.

Izvirzīt jautājumu par „laikmetu" un par „šo karu“ kā par „galējību", tas jau tieši nozīmē ieslīdēt eklektismā. II kā mūsu uzdevums būtu nostāties „vidiņā" „starp galējībām"!!!

Uzdevums — pareizi noteikt laikmeta attiecības pret šo karu. Tas arī ir izdarīts tiklab rezolūcijās, kā arī manos rakstos: „šis imperiālistiskais karš nav izņēmums, bet | tipiska parādība imperiālistiskā laikmetāļ Tipiskais nav vienīgais/] '

Nevar saprast šo karu, nesaprotot laikmetu.

Kad tā runā par laikmetu, tā nav frāze. Tas ir pareizi. Arī jūsu citāti no maniem vecajiem rakstiem liecina tikai to. Tie ir pareizi.

Bet, kad no tā sāka secināt: imperiālismā laikmetā nevar būt nacionālu karu“, tās ir blēņas. Tā ir acīm redzama gan vēsturiska, gan politiska, gan loģiska kļūda (jo laik mets ir daždažādu parādību sunia. kurā boz tipiska vienmēr ir arī kas cits):

ļ Un Jūs atkārtojat šo kļūdu, rakstīdami piezīmēs: m! ,,mazās zemes tagadējā laikmetā nevar aizstāvēt tēviju”.

[= vulgarizētājij

Nav pareizi!! Tā jau tieši ir Juniusa. Radeka. ,,to, kas ir par atbruņošanos", un japaņu kļūda!!

Vajag teikt: „Ari mazās zemes nevar i m pe r i al i s ti s к о x karos, kas sevišķi tipiski mūslaiku imperiālistiskā jam laikmetam, aizstāvēt tēviju".

Tā ir starpība.

Šajā starpībā ir visa būtība, kas vērsta pret vutga-rizētājiem. Bet jūs jau tieši būtību arī neesat pamanījis.

Grims atkārto vulgarizētāju kļūdu, bet jūs izturaties pret viņu iecietīgi, dodami nepareizu formulējumu. Turpretim tieši tagad (gan sarunās, gan rakstos) vajag atspēkot Grima priekšā vulgarizētājus.

Mēs nepavisam neesam pret „tēvijas aizstāvēšanu” vis pār, neesam pret „aizsargāšanās kariem" vispār. Nekad tādas blēņas nevienā rezolūcijā (un nevienā manā rakstā) i neatradīsit. Mēs esam pret tēvijas aizstāvēšanu un aizsar NB^1 gašanos 1914.—1916. g. imperiālistiskajā karu un citos i m pe ri ali s I i s ko s karos, kas tipiski imperiālistiskajam laikmetam. Bet imperiālistiskā laikmetā var būt ari ..taisnīgi", „aizsargāšanās", revolucionāri kari ļ-proti:

" nacionāli; ‘2) pilsoņu: 3) sociālistiski о tml7\.

Uzrakstīta 1916. u. augustā

Nosūtīta no FUmsas uz Hertu (Šveicē)

Iesviesta pec rokraksta

Pirmoreiz iesviestu 1939. "

N. BUCHARINAM

Dārg. bdr.:

Diemžēl, rakstu ,,Par imperiālistiskās valsts teoriju' mēs nevaram ievietot. Izrādījies, ka telpa tik ļoti aizņemta ar Krievijas materiāliem, ka ierobežoti visi pārējie temati un trūkst naudas. Grūti klājas.

Taču galvenais nav tas. Galvenais ir daži raksta trūkumi.

Virsraksts neatbilst saturam. Raksts sastāv no 2 daļām, kuru savienošana nav pietiekami pārdomāta: 1) par valsti vispār un 2) par valsts kapitālismu un tā augšanu (it īpaši Vācijā). 2. daļa ir laba un derīga, bet par Vie legālā. Mēs ieteiktu ievietot to vienā no legālajiem krājumiem (ja ne žurnālā ,,ķetopis“) pēc (oti nelielas pārtaisīšanas un būtu gatavi darīt visu no mums atkarīgo, lai šāda ievietošana notiktu.

1. daļa skar principiāli milzīgi svarīgu tematu, bet tieši līkai skar. Mēs nevaram, izdodami krājumus reizi gadā, iespiest tik svarīgā teorijas jautājumā nepietiekami pārdo mātu lietu. Atstājot sāņus polemiku ar Gumploviču etc. arī to labāk būtu pārstrādāt un izveidot par legālu rak stu), mums jāaizrāda uz vairākiem ārkārtīgi nepreciziem autora formulējumiem.

Marksisms esot „socioloģiska^1* (???) „valsts teorija"; valsts = „kopīga” (?) valdošo šķiru organizācija; citāti no Bngelsa pārtraukti tieši tajās vietās, kas ir sevišķi svarīgas, ja jau par to runā. Marksistu atšķirība no anar • hi.stiem jautājumā par valsti (15. un 16. 1.) definēta noteikti и e p a r e i z i: ja par to runā, tad jārunā ne tā; nevar runāt tā. Secinājums (autora kursivs): „sociāldemokrātijai

pašnoteikšanās noliegšana, „vispār" tēvijas aizstāvēšanas teorētiski nepareizā noliegšana, svārstības jautājumā par valsts lomu un nozīmi vispār u. t. jpr.).

Gauži žēl, ja Beļeņins nesagaidīs manu rakstu — atbildi Kijevskim (tas tieši vakar nosūtīts pārrakstīšanai un būs gatavs tikai pēc dažām dienām)l05. Ko lai dara? Neatstājiet novārtā teorētisko sadziedāšanos: nudien, tik grūtā laikā tā ir darbam nepieciešama. Apdomājiet, vai nevar realizēt šādu (vai līdzīgu) plānu: es noprotu, ka Beļeņina sieva nav Amerikā, kā es biju domājis, bet Spānijā^18®, caur kuru taču tagad brauks ari Beļeņins. Vai nevar nokārtot sarakstīšanos un manuskriptu nosūtīšanu viņa sievai uz Spāniju? Tad varbūt ari mans raksts, pat pēc nedēļas nosūtīts, sasniegtu Beļeņinu īstā laikā, jo viņš droši vien dažas dienas pavadīs Spānijā.

Apdomājiet: bez šā speciālā gadījuma ir ļoti svarīgi rēgu lari sarakstīties ar Beļeņina sievu un ar Spāniju vispār. Spānijā tagad ir ārkārtīgi svarīgs punkts, jo tur tomēr ir ērtāk strādāt pret Angliju nekā cilās vietās.

Nevaru plašāk rakstīt par teorētisko sadziedāšanos. Ienaidnieki jau piesējušies muļķīgajam demokrātijās nozīmes noliegumam (Potresovs žurnālā ,,Djelo“ 1. nr-ā). Bazarovs ielaidis muļķību žurnālā ,,Ļetopis“. Bogdanovs pauž citādu aehineju, bet ari aehineju žurnālā ,,ķetopis“. Tur ir kaut kāds ārkārtīgi aizdomīgs maehistu un okistu bloks Nelietīgs bloks! Nezin vai to var sakaut... Varbūt pamēģi nāt bloķēties ar maehistiem pret okistiem? Nezin vai izdo sies!! Gorkijam politikā vienmēr ir ārkārtīgs rakstura trūkums, un viņš ļaujas jūtām un noskaņai.

Legālā prese Krievijā gūst divkārt svarīgu nozīmi, un tāpēc arī jautājums par pareizo līniju iemanto arvien lielāku svarīgumu, jo šajā laukā ienaidniekiem ir vieglāk ,,ap-šaudīt“ mūs.

Vislabākais laikam gan būtu, ja Beļeņins iekārtotu „bāzi" Spānijā, ja viņš tur saņemtu mūsu vēstules un manuskriptus, mēs sadziedāšanos turpinātu, apmainītos vēstulēm, Beļeņins pēc īsa brauciena tālāk varētu atgriezties tur drīz vien atpakaļ (jo briesmas ir ļoti lielas un lielai būtu daudz derīgāk, ja Beļeņins īsu laiku uzkavētos vairākās apbraukājamās pilsētās un pēc tam atgrieztos Spānijā vai turpat, kur viņš ir tagad, vai kaimiņu zemē, lai nostiprinātu sakarus u. t. jpr.).

Otrajā punktā. Es domāju, tagad galvenais ir populāru, pret carismu vērstu skrejlapu un proklamāciju izdošana. Apspriediet, vai nevar noorganizēt Spānijā? Ja ne, taisīsim šeit un sūtīsim prom, tam nepieciešami ļoti akurati transporta sakari. Jums bija pilnīgi taisnība, ka japaņi izrādījušies absolūti nederīgi. Vislabākie būtu ārzemnieki, ar kuriem mēs varētu arī korespondēt angļu vai kādā citā svešvalodā. Par transportu plaši nerunāšu, jo arī Jūs pats redzat un zināt. Posts, ka nav naudas, bet Petrogradā vajag savākt.

Galvenais partijas jautājums Krievijā ir un paliek jautājums par „vienību”. Trockis savas avīzes 500—600 nr-os lā arī neizrunāja un neizdomāja līdz galam: vienību ar Ccheidzi, Skobeļevu un Ko? vai ne? Šķiet, „apvienotāji” palikuši arī Petrogradā, kaut gan ļoti vāji (vai tie nav viņi, kas izdevuši žurnālu „Rabočije Vedomosti” Petrogradā?)ie7. Runā, ka „Makars” esot Maskavā un arī nodarbojoties ar samierināšanu. Samierniecība un apvienniecība ir viskaitīgākā lieta strādnieku partijai Krievijā, ne tikai idiotisms, bet arī partijas bojā eja. Jo īstenībā „apvienošanās” (vai samierināšanās u. tml.) ar Ccheidzi un Skobeļevu (viņi ir galvenais, jo viņi dēvē sevi par „internacionalistiem”) — ir „vienība” ar OK, bet caur to ar Potresovu un Ko, t. i., īstenībā sulainiskums pret socialšovinisliem. Ja Trockis un Ko to nav sapratuši, jo ļaunāk tas viņiem. Žurnālā „Djelo” 1. nr. un — galvenais — strādnieku piedalīšanās kara rūpniecības komitejās pierāda, ka tas tā ir.

Ne tikai Domes vēlēšanās otrajā dienā pēc miera iestāšanās, — bet arī vispār visos partijas prakses jautājumos „vienība” ar Ccheidzi un Ko pašlaik ir galvenais. Paļauties mēs varam tikai uz tiem, kas sapratuši, cik liela krāpšana ir vienības ideja un cik nepieciešama ir Krievijā šķelšanās ar šo kompāniju (ar Ccheidzi un Ko). Beļeņinam vajadzētu saliedēt tikai šādus cilvēkus vadītāju lomai.

Pie tā paša: šķelšanās ir nobriedusi arī starptautiskā mērogā. Tagad es uzskatu par pilnīgi savlaicīgu, lai visi apzinīgi vadošie strādnieki Krievijā to saprastu un pieņemtu rezolūcijas, ieteikdami organizatorisku sakaru

saraušanu ar II Internacionāli, ar Hismansa, Vanderveldes un Ko Starptautisko biroju, — ieteikdami noorganizēt III Internacionāli tikai pret visu zemju kautskiešiem (Ccheidze un Ko, tāpat kā Martovs ar Akselrodu, = krievu kautskieši), tikai tuvinoties ar cilvēkiem, kas stāv Cimervaldes kreiso pozīcijā.

Trešajā punktā. Vissāpīgākā vieta tagad: vājie sakari starp mums un vadošajiem strādniekiem Krievijā!! Nav nekādas sarakstīšanās!! Neviena, izņemot Dženisu, bet tagad nav arī viņai! Tā nevar. Ne skrejlapu izdošanu, ne transportu, ne sadziedāšanos attiecībā uz proklamācijām, ne to projektu nosūtīšanu u. t. jpr., u. t. jpr. nevar noorganizēt bez regulārās konspiratīvas sarakstīšanās. Te ir galvenais!

To neizdarīja (toreiz laikam nevarēja izdarīt) Beļeņins pirmajā braucienā. Pārlieciniet viņu, dieva dēļ, ka tas katrā ziņā jāizdara otrajā braucienā! Katrā ziņā!! Ar sakaru skaitu ir jāmēro brauciena tuvākie panākumi, nudien!! (Protams, Beļeņina personīgā ietekme ir vēl svarīgāka, bet viņš nevarēs nekur apstāties uz ilgu laiku, nepazudinot sevi un nekaitējot darbam.) Ar sakaru skaitu katrā pilsētā tiek mēroti brauciena panākumi!!

Minimums divi trīs sakari katrā pilsētā ar vadošajiem strādniekiem, t. i., lai viņi rakstītu paši, p a š i apgūtu kon-spirativo sarakstīšanos (meistars nekrīt no debesīm), paši sagatavotu katrs sev 1—2 „mantiniekus" iekrišanas gadījumam. Neuzticēt to inteliģencei, tai vienai pašai. Neuzticēt. To var darīt un tas jādara vadošajiem strādniekiem. Bez tā nevar noorganizēt darba pēctecību un viengabalainību, bet tas ir galvenais.

Liekas, viss?

Attiecībā uz legālo literatūru vēl piebildīšu: svarīgi noskaidrot, vai žurnālā „Ļetopis" iespiedīs (ja nevar izmest ārā okistus, izmantojot bloku ar machistiem) manus rakstus? ar ierobežojumiem? ar kādiem?

Sīkāk vajag noskaidrot par izdevniecību „Volna"169.

Par sevi personīgi teikšu, ka vajag papelnīties. Citādi taisni jāmirst nost, nudien!! Dārdzība velnišķīga, bet nav no kā dzīvot. Vajag izmakšķerēt naudu* no žurnālā

* Beļeņins par naudu parunās ar Kātiņu un ar pašu Gorkiju, protams, ja n e b ii s neērti.

, Ļetopis“ izdevēja, kuram nosūtītas divas manas brošūras^180 (lai maksā; tūliņ un vairāk!). Tas pats ar Bonču. Tas pats attiecībā uz t ulk о j и m i e m. Ja to nenokārto, lad es nudien nenoturēšos, tas ir pavisam nopietni, pavisam, pavisam.

Cieši spiežu roku, tūkstoš labāko novēlējumu Beļeņinam, nu tūliņ pat uzmetiet kaut pāris vārdus, ka esat saņēmis.

Jūsu Ļeņins

P. S. Uzrakstiet atklāti, kādā noskaņojumā aizbrauc Bucharins? vai rakstīs mums vai ne? izpildīs lūgumus vai ne? sarakstīšanās (ar Ameriku) iespējama tikai caur Norvēģiju: pasakiet to viņam un nokārtojiet.

Uzrakslila 1916. g. septembra beigās — oktobra sākumā

Nosūtlia no Ciriches uz Stokholmu

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 192i. g.

196

N. D. KIKNADZEM

Dargais biedri!

Ļoti pateicos, ka pastāstījāt par Ženevas strīdiem: mums ir ļoti svarīgi saņemt lasītāju atsauksmes. Žēl, ka mūs reti iepazīstina ar tām.

Lunačarskis. Bezdarbnieks un Ko ir publika bez galvas.

Ieteicu uzstādīt viņiem jautājumu krasi: lai dod rakstiskas tezes (pēc tam arī presē), īsas, skaidras (kā mūsu rezolūcijas) — (1) par pašnoteikšanos (mūsu partijas programas

9. §). Vai viņi ir vai nav vienis prātis ar 1913. g. rezolūciju?

Ja nav, kāpēc noklusējuši? kāpēc nav devuši savu?

(2) Kāpēc viņi noliedz tēvijas aizstāvēšanu šajā karā?

(3) Kā viņi nostāda jautājumu par „tēvijas aizstāvē- i šanu“?

(4) Kā viņi izturas pret nacionāliem kariem un (5) — pret nacionālu sacelšanos?

Lai atbild!

Sapīsies kā bērni, varu saderēt. Viņi gluži itin nekā nav sapratuši jautājumā par ,,nacijas“ vēsturisko raksturu un par „tēvijas aizstāvēšanu'1.

Ja jau Jūs gribat ar viņiem strīdēties, nosūtu Jums savu rakstu par šo tematu no krājuma 3. (vai 4.) nr-a^170. Tas — privāti, t. i., tikai Jums: pēc izlasīšanas atsūtiet man atpakaļ vai atdodiet Karpinskiem, lai viņi atsūtītu man ar kārtējo paketi. Publikai rādīt es to vēl nevaru.

Es domāju, ka Jūs esat aizbraucis, un tāpēc vēstuli par

Šveices lietām nosūtīju tikai Nojam. Taču vēstule domāta arī Jums. Izlasiet to. Nojs man neatbild ne pušplēsta nārda. Dīvaini! Ļoti dīvaini!

Labākie sveicieni. Veseļojieties!

Spiežu roku. Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1916. g. oktobra sākumā Nosūtīta no Ciriches uz Ženevu

Pirmoreiz iespiesta 1925. g. Iespiesta j>ec rokraksta

107

FRANCIM KORICONERAM

25. X. 1916.

Dārgais draugs! Mels ļoli nožēlojam, ka Jūs mums līdz šim laikam neesat atrakstījis nevienas rindas. Jācer, ka lielie notikumi Vinē beidzot Jūs pamudinās mums sīki atrakstīt.

Avīzē ,,Berner Tagwacht“[48] (bet pēc tam ari citās avīzēs) bija publicēta vēsts, ka kara rūpnīcā Speijerā (Austrijā) streikojuši 24 000 strādnieku, ka čechu zaldati šāvuši un nogalināti 700 (septiņi simti!) strādnieku! Cik daudz te taisnības? Lūdzu, paziņojiet par to pēc iespējas plašāk.

Kas atliecas uz Fridricha Adlera rīcību^171, tad es Jūs lūgšu paziņot sīkumus.

Šejienes avīzes („Berner Tagwacht" un „Volks-recht“[49] — vai Jūs saņemat abas? vai nevienu no tām?) cildina šo aktu. ,,Avanti!“[50] (vai pie Jums nonāk „Avan-ti!“?) ziņo, ka Fridrichs Adlers esot Austrijas internacio-nalistu slavenā manifesta autors. Vai tas tiesa? Un vai ir ērti jau tagad atklāti runāt par to?

(1) Vai Fridrichs Adlers runājis ar kādu par savu plānu?

(2) Vai viņš nav nodevis kādam draugam dokumentus, vēstules, paziņojumus ar tādu nolūku, lai tie vēlāk tiklu publicēti? (3) Vai tas tiesa, ko raksta Vines „Arbeiter Zei-fung“[51], it kā viņš visur (gan dzelzceļnieku klubā, gan

cilas vietās) palicis mazākumā (un cik liels bijis šis mazais urns?); 4) — — ka viņa stāvoklis organizācijā kļuvis ,,neizturams” (?) — 5) — ka pēdējā partijas konferencē viņš dabūjis tikai septiņos balsis? — 6) ka pēdējās divās pilnvaroto personu sapulcēs viņš ārkārtīgi skarbi uzbrucis partijai un prasījis pēc „demonstrācijām” (tieši kādām?).

Lūdzu, atrakstiet pēc iespējas sīkāk par visiem šiem jautājumiem un vispār — vairāk informācijās un sīkumu par Fridrichu Adleru. Ja Jūs nedosit īpašus norādījumus, tad mēs iespiedīsim savās avīzēs visu, kas no Jums būs saņemts (un publicēsim arī — kā mūsu redakcijas materiālu — šejienes vācu presē).

Kas attiecas uz akta politisko vērtējumu, tad mēs, protams, paliekam pie savas vecās, gadu desmitu pieredzes pārbaudītās pārliecības, ka individuāli teroristiski atentāti ir nelietderīgi politiskās cīņas līdzekļi.

„Killing is no murder”* rakstīja mūsu vecā „īskra” par atentātiem; mēs nepavisam neesam pret politisku slepkavību (šādā nozīmē vienkārši riebīgi ir ,,Vorwarts“** un Vines „Arbeitcr Zeitung“ oportunistu sulainiskie smērējumi), bet kā revolucionārā taktika individuāli atentāti ir nelietderīgi un kaitīgi. Tikai masu kustību var uzlūkot par patiesu politisku cīņu. Tikai tiešā, nesaraujamā saistībā ar masu kustību arī individuālā teroristiska rīcība var būt un būs lietderīga. Krievijā teroristi (pret kuriem mēs vienmēr esam cīnījušies) izdarīja vairākus individuālus atentātus, bet 1905. g. decembrī, kad lieta beidzot nonāca līdz masu kustībai, kad sākās sacelšanās, — kad vajadzēja palīdzēt masai lietot vardarbību, — tieši tad arī „teroristu” nebija. Te ir teroristu kļūda.

Adlers būtu devis revolucionārajai kustībai daudz vairāk labuma, ja, nebaidīdamies šķelšanās, sistemātiski būtu pārgājis uz nelegālu propagandu un aģitāciju. Būtu ļoti labi, ja gadītos kāda kreisa grupa, kas Vinē publicētu skrejlapu un tajā paziņotu strādniekiem savu uzskatu: visskarbākajā veidā nosodītu Vines avīzes ,,Arbeitcr Zeitung" un avīzes ,,Vorwārts“ sulainiskumu, morāliski attaisnotu

..Nonāvēšana nav slepkavība". Red. „Uz Priekšu". Itcd.

Adlera rīcību („killing is no murder"), bet kā mācību strādniekiem paziņotu: nevis terorisms, bet sistemātisks, ilgstošs, pašaizliedzīgs revolucionārās propagandas un aģitācijas darbs, demonstrācijās utt., utt. pret sulainisko, opor-tunistisko partiju, pret imperiālistiem, pret pašu valdībām, pret karu — lūk, kas vajadzīgs.

Tāpat, lūdzu, paziņojiet mums, cik pareizi būtu uzlūkot Adlera rīcību kā izmisuma aktu? Es domāju, ka politiski tas tā ir. Viņš bija zaudējis ticību partijai, viņš nevarēja izturēt, ka ar šo partiju nav iespējams strādāt, ka nav iespējams strādāt kopā ar Viktoru Adleru, viņš nevarēja samierināties ar šķelšanās ideju, uzņemties grūto uzdevumu cīnīties pret partiju. Un izmisuma rezultātā — atentāts.

Kautskieša izmisuma akts (,,Volksrecht“ raksta, ka Adlers neesot bijis Cimervaldes kreiso piekritējs, bet drīzāk kautskietis).

Bet mēs, revolucionāri, nevaram krist izmisumā. Mēs nebaidāmies no šķelšanās. Gluži otrādi: mēs atzīstam šķelšanās nepieciešamību, mēs skaidrojam masām, kāpēc šķelšanās neizbēgama un nepieciešama, mēs aicinām darboties pret veco partiju, aicinām uz revolucionāru masu cīņu.

Kādi virzieni (resp.* kādas individuālās nokrāsas) pastāv Vinē un Austrijā, novērtējot Adlera rīcību?

Es baidos, ka Vines valdība pasludinās Adleru par garīgi slimu un nepiejaus tiesas procesu. Bet, ja lieta nonāks līdz tiesai, tad katrā ziņā vajadzēs organizēt skrejlapu izplatīšanu.

Rakstiet vairāk un sīkāk un precizi ievērojiet visus lech-niskos piesardzības līdzekļus.

Vislabākais sveiciens!

Jūsu N. Ļeņins

Nosūtīta no Ciriches uz Viņi

Pirmoreiz iespiesta 1932. g. i. maitā iespiesta pēc rokraksta

avīzes „Р rauda*4 60. nr-ā Tulkota no vācu uaUnlas

N. D. KIKNADZEM

Dārgais biedri!

Jūs apstrīdat manu piezīmi, ka ari šo imperiālistisko karu iespējams pārvērst par nacionālu karu.

Jūsu arguments? „mums būs jāaizslāv imperiālistiskā tevija“...

Vai tad tas ir loģiski? Ja jau tēvija joprojām būs ,,i m pe-rialistiska“, kā tad karš bus nacionāls??

Valodas par „iespējām", manuprāt, teorētiski nepareizi ienesis Radeks un Internacionāles tēžu 5. paragrafs.

Marksisms stāv uz faktu, bet nevis uz iespēju pamata.

Marksistam savas politikas premisās jāliek tikai precizi un neapstrīdami pierādīti fakti.

Tā arī dara mūsu (partijas) rezolūcija 17S.

Kad tās vielā pasniedz „neiespēju", es atbildu: nepareizi, nemarksistiski, šablons. Iespējamas visādas pārvērtības.

Un es minu vēsturisku faktu (1792.—1815. g. kari). Ņemu piemēru ilustrācijai, ka kaut kas tamlīdzīgs iespējams arī tagad (ja attīstība notiek a t p а к a ļ virzienā).

Manuprāt, Jūs sajaucat iespējamo (par kuru ne jau es sāku runāt!!) ar reālo, domādami, ka iespējas atzīšana ļauj grozīt taktiku. Tas ir vislielākais neloģiskums.

Es atzīstu par iespējamu, ka sociāldemokrāts kļūs par buržuju un otrādi.

Neapstrīdama patiesība. Vai no tā jāsecina, ka es šo buržuju, Pļechanovu, tagad atzīšu par sociāldemokrātu? Nē, nav jāsccina. Bet par iespēju? Pagaidīsim, kamēr tā kļūs par īstenību.

Tas arī viss. Tieši „metodoloģijā" (par kuru Jūs rakstāt) vajag atšķirt iespējamo no īstenā.

Iespējamas visādas pārvērtības, pat muļķis var pārvēr-1 slies par gudru, bet Īstena šāda pārvēršanās ir reti kad. Un pārvēršanās „iespējas" dēļ vien es šāda veida muļķi nemitēšos uzskatīt par muļķi.

Jūsu neizpratne attiecībā uz „divējādo" audzināšanu man nav skaidra. Es taču konkrēti izvirzīju piemēru (Norvēģiju) gan žurnālā „Prosveščeņije“173, gan rakstā pret] KijevskiI74.

Jūs neatbildat uz lot! Jūs ņemat pavisam neskaidru piemēru par Poliju.

Tā nav „divējāda" audzināšana, bet dažādu lietu novešana pie viena saucēja, vešana uz viena Maskavu no IļJižņij-Novgorodas un no Smoļenskas.

Zviedru sociāldemokrāts, kas neaizstāv Norvēģijas atdalīšanās brīvību, ir nelietis. To Jūs neapstrīdat. Norvēģu sociāldemokrāts var būt gan par atdalīšanos, gan pret. Vai šādā jautājumā vienība ir obligātā visu zemju visiem sociāldemokrātiem? Nē. Tas būs šablons, smieklīgs šablons, smieklīga pretenzija.

Poļu sociāldemokrātus (es to rakstīju žurnālā „Prosveš-čeņije") mēs nekad neesam vainojuši par to, ka viņi ir pret Polijas neatkarību.

Vienkāršas, skaidras, teorētiski neapstrīdamas argumentācijas vietā: tagad nevar aizstāvēt tādu demokrātisku prasību (neatkarīgu Poliju), kas praksē mūs pilnīgi pakļauj vienai no imperiālistiskām lielvalstīm vai koalīcijām.

(tas ir neapstrīdami, ar to pietiek; tas ir nepieciešami un pietiekami)

— tā vietā viņi aizrunājušies līdz absurdam: „nerealizējams".

Mēs to izzobojām PJ03. g. un 1916. gada aprilī.

Labiņie poļu sociāldemokrāti gandrīz, gandrīz pierādīja, ka jaunas poļu valsts nodibināšana esot nerealizējama, tikai... tikai imperialists Hindenburgs izjauca: ņēma un realizēja 17“.

Līdz kādam smieklīgam doklrinarismam nonāk cilvēki, kas vēlas (no Krakovas viedokļa,7e) padziļināt (vai padarīt muļķīgāku?) „ekonomisko"!!

I*. S. D.* aizrakstījušies līdz „Staatenbau"** noliegšanai!! Hei vai visa demokrātijā nav Staatenbau? Bet vai Holandes Indijas neatkarība, ko prasa Gorters, nav Staatenbau?

Mēs esam par Holandes Indijas atdalīšanās brīvību. Bet \ai Holandes Indijas sociāldemokrātam katrā ziņā jābūt par atdalīšanos? Lūk, Jums vēl viens it kā „divējādas" audzināšanas piemērs!!

Karš ir politikas turpināšana. Beļģija ir koloniju zeme — prātojat Jūs. Tomēr vai patiešām mēs nevarēsim noteikt, kādu politiku turpina šis karš, vai Beļģijas vergturu vai Beļģijas atbrīvošanas politiku??

Domāju, ka pratīsim.

Un, ja kāds nomaldīsies, tas būs fakta jautājums.

Nevar taču „aizliegt" nacionālus karus (ko grib Radeks), baidoties, ka tikai neprašas cilvēki vai blēži atkal nemēģina iestāstīt, ka imperiālistisks karš esot nacionāls!! Tas ir smieklīgi, bet Radekam tā iznāk.

Mēs neesam pret nacionālu sacelšanos, bel par. Tas ir skaidrs. Un tālāk iet nevar: konkrēti iztirzāsim katru gadījumu, varbūt Amerikas Dienvidu sacelšanos 1863. gadā nesāksim uzlūkot par „nacionālu sacelšanos"...

Engelsa raksts no Grinberga Archiva^177 man bija, bet nosūtīju Grigorijam. Saņemšu no viņa un nosūtīšu Jums.

Cieši spiežu roku. Jūsu Ļeņins

N. K. ļoti lūdz pasveicināt arī no viņas.

Uzrakstīta 19"i. q. novembri Sasūtīta no Ciriches nz Zenevu

Pirmoreiz iespiesta 192ā. (!■ Iespiesta pēc rokraksta

5 — I‘SI) (poļu .sociāldemokrāti). Iteil. ** — „valsis celtniecības". Red.

100

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs!

Par tcžu pārtulkošanu liels paldies m. Nosfitīšu tās Abra movičam un Gilbo.

Vai pārveidot tās piemēroti Francijai? Nezin vai vērts, tur ir daudz kas citādi.

Šeit šodien notika kreiso sapulce: atnāca ne jau visi, tikai 2 šveicieši + 2 ārzemnieki vācieši -j- 3 kr. — ebr. — poļi^52... Švach! Domāju, ka izjuks gandrīz pavisam: otrā sapulce pēc 10 dienām... Grfiti viņiem, jo pats svarīgākais ir tieši karš pret Grimu, bet spēku viņiem pārāk maz. Dzīvosim — redzēsim.

Attiecībā uz sievietēm piekrītu Jūsu piemetinājumam.

Tezei, ka s.-d. (1) Šveicē (2) tagad nekādā gadījumā nevajag balsot par kara kreditiem, Jūs piesienaties. Sākumā taču visu laiku tiek runāts par šo, imperiālistisko karu. Tikai par to ir runa.

„Strādniekam nav tēvijas" — tas nozīmē, ka (a) viņa ekonomiskais stāvoklis (le salariat) nav nacionāls, bet internacionāls; (?) viņa šķiras ienaidnieks ir internacionāls; (y) viņa atbrīvošanās nosacījumi tāpat; (S) strādnieku internacionālā vienība ir svarīgāka par nacionālo.

Vai tas nozīmē, vai no tā izriet, ka nevajag karot, ja runa ir par sveštautiešu jūga gāšanu?? Jā vai nē?

Koloniju karš par atbrīvošanos?

— Īrijas pret Angliju?

Del vai tad sacelšanās (nacionala) nav tēvijas aizstāvēšana?

Nosūtīšu Jums savu rakstu pret Kijevski par šo tematu. Ja vēl būs vajadzīgas grāmatas, — rakstiet. Šeit var dabūt daudz ko, un es tik un tā bieži apmeklēju bibliotēkas.

Cieši spiežu roku. Ļeņins

Uzrakstīta 1916. g. 20. novembrī Nosūtīta no Ciricbes uz Zerenbergu (Sveici)

Pirmoreiz iespiesta 1949. g. iurnala

LUolSevik" 1. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

"0

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Attiecībā uz pārveidošanu piemēroti frančiom — es pie tā neķertos^170. Varbūt pamēģiniet Jūs?

Rakstīts šveiciešiem: arī „militārā daļa“ šeit ir īpaša (mazai valstij) un iekšējais partijas stāvoklis citāds u. t. jpr., u. t. jpr. Un man arī nebūtu konkrēta materiala par Franciju.

No sirds priecātos, ja varētu kaut ko izdarīt franču kreiso labā, bet kaut kā nenodibinās sakari. Griša raksta garas, bet ārkārtīgi nesakarīgas vēstules, lej ūdentiņu, gremo veco, neko lictišķīgu, neko precizu par franču kreisajiem nepaziņo, nekāda, absolūti nekāda kontakta ar viņiem nenodibina.

Attiecībā uz tēviju Jūs, kā redzams, gribat konstatēt pretrunu starp maniem rakstiem agrāk (kad? 1913.? tieši kur? tieši ko?) un tagad. Nedomāju, ka būtu pretrunas. Sameklējiet precizus tekstus, tad paskatīsimies vēlreiz.

Protams, starp ortodoksiem un oportunistiem vienmēr bijušas domstarpības par tēvijas izpratni (sal. Pļechanovu 1907. vai 1910., Kautski 1905. un 1907. un Žoresu, „L’armēe nouvelle***). Es tam pilnīgi piekrītu: te atšķirība ir pašos pamatos. Ka es kaut kur būtu teicis kaut ko pret to — nedomāju.

Ka tēvijas aizstāvēšana pieļaujama (kad pieļaujama) likai kā demokrātijās aizstāvēšana (atbilstošā laikmetā), tas ir arī mans uzskats.

Proletāriešiem, protams, nekad nevajag „saplūst" ar vis-pārdemokratisko kustību. Markss un Engelss „nesaplūda1^53 а г Vācijas buržuāziski demokrātisko kustību 1848. g. Mēs, boļševiki, „nesaplūdām" ar buržuāziski demokrātisko kus-hbu 1905. gadā.

Par demokrātiju mēs, sociāldemokrāti, vienmēr stāvam nevis „kapitālismu vārdā", bet tādēļ, lai attīrītu ceļu mūsu kustībai, un šāda attīrīšana nav iespējama bez kapitālisma attīstības.

Labākais sveiciens. Jūsu Ļeņins P. S. Ja būs vajadzīgas grāmatas, rakstiet.

Uzrakstīta 1916. q. 25. novembri Nosūtīta no Cirirbes uz Zcrenbergu (Šveicē)

Pirmoreiz iespiesta 19У9. fj. žurnālā

,,Jiolševik" 1. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

"1

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Attiecībā uz „tēvijas aizstāvēšanu** nezinu, vai mūsu starpā ir vai nav domstarpības. Jūs sakāt, ka esot pretruna starp manu rakstu krājumā „Marksa pie-miņai**180 un maniem tagadējiem izteicieniem, bet precizi neritējāt ne vienu, ne otru. Man nav iespējams atbildēt uz šo norādījumu. Krājuma „Marksa piemiņai** man nav. Burtiski atcerēties, ko es tur esmu rakstījis, es, protams, nevarēju. Bez precīziem citātiem no toreizējā un tagadējā es neesmu spējīgs atbildēt uz šādu Jūsu argumentu.

Taču, vispār runājot, man sāk likties, ka Jūs spriežat kaut kā mazliet vienpusīgi un formalistiski. Paņēmuši vienu cilātu no „Komunistiskā manifesta** (strādniekiem nav tēvijas) un gribat it kā bez iebildumiem to piemērot, līdz pat nacionālu karu noliegšanai.

Viss marksisma gars, visa viņa sistēma prasa, lai katru tēzi aplūkotu tikai (a) vēsturiski; (P) tikai saistībā ar citām; (Y) tikai saistībā ar konkrētu vēstures pieredzi.

Tēvija ir vēsturisks jēdziens. Cita lieta ir tēvija zināmā laikmetā vai — vēl precizāk: brīdī, kad notiek ciņa par nacionālā jūga gāšanu. Cita lieta — brīdī, kad nacionālās kustības ir tālu aiz muguras. „Trijiem zemju tipiem** (mūsu pašnoteikšanās tēžu 6. §)181 teze par tēviju un tās aizstāvēšanu nevar būt vienādi piemērojama visos apstākļos.

„Komunistiskajā manifestā“ teikts, ka strādniekiem nav tēvijas.

Pareizi. Bet tur teikts nc tikai tas. Tur vēl teikts, ka, nacionālām valstīm izveidojoties, proletariāta loma ir mazliet īpaša. Ja ņem pirmo Iezi (strādniekiem nav tēvijas) un aiz-

209

mirst tās saistību ar otro (strādnieki konstituējas kā šķira nacionāli, bet ne tādā nozīmē kā buržuāzijā), tad tas būs ārkārtīgi nepareizi.

Kāda tad ir šī saistība? Manuprāt, tieši tāda, ka demokrātiskā kustībā (tādā brīdī, tādā konkrētā situācijā) proletariats nevar atteikties to atbalstīt (tātad arī aizstāvēt tēviju nacionālā karā).

Markss un Engelss „Komunistiskajā manifestā“ ir teikuši, ka strādniekiem nav tēvijas. Bet tas pats Markss ne vienreiz vien aicinājis uz nacionālu karu: Markss 1848. g., Engelss 18 5 9. g. (viņa brošūras ,,Po un Reina" beigās, kur tieši tiek kurinātas vāciešu nacionālās jūtas, kur viņi tieši tiek aicināti uz nacionālu karu). Engelss 189 1. g., ievērojot draudošo un toreiz tuvojošos Francijas (Bulanžē) -b Aleksandra III karu pret Vāciju, tieši atzina „tēvijas aizstāvēšanu" 182.

Vai Markss un Engelss bija putrotāji, kas šodien teikuši vienu, rīt otru? Nē. Manuprāt, „tēvijas aizstāvēšanas" atzīšana nacionālā karā pilnīgi atbilst marksismam. 1891. g. vācu sociāldemokrātiem patiešām būtu bijis jāaizstāv tēvija karā pret Bulanžē + Aleksandru III. Tas būtu savdabīgs nacionala kara variants.

Starp cilu: tā teikdams, es atkārtoju to, kas sacīts rakstā pret Juriju^183. Jūs nezin kādēļ klusējat par to. Man liekas, ka attiecībā uz šeit izvirzīto jautājumu tieši šajā rakstā ir vairākas tezes, kas pilnīgi (vai gandrīz pilnīgi) izskaidro manu marksisma izpratni.

Par Radeku — par „ķildu" (???!!!) ar Radeku. Pavasarī man jau bija strīds ar Grigoriju, kas nepavisam nesaprata toreizējo politisko stāvokli un pārmeta man sakaru saraušanu ar Cimervaldes kreisajiem. Tās ir blēņas.

Saistība ar Cimervaldes kreisajiem arī ir relatīva lieta. Pirmkārt, Radeks nav = Cimervaldes kreisie. Otrkārt, ar Radeku nebija „sakaru saraušanas" vispār, bet tikai noteiktā sfērā. Treškārt, saistību ar Radeku ir nejēdzīgi saprast tā, lai mums saistītu rokas nepieciešamajā teorētiskajā un praktiskajā cīņā.

Ad 1 (pie 1. punkta). Nevienu soli, ne mazāko kustību ne tikai uz sakaru saraušanu, bet pat uz saistību vājināšanu ar „Cimervaldes kreisajiem" es nekad nekur neesmu izdarījis.

Neviens lo man nav uzrādījis un neuzrādīs. Ne ar Bor-chartu, ne ar zviedriem, ne ar Kniefu^54 utt., utt.

(Radeks visai nelietīgi izspieda mūs no „Vorbote**** redakcijas. Radeks izturas politikā kā Tiškas bodnieks, nekaunīgs, uzbāzīgs, muļķīgs. Grigorijs man rakstīja 1916. g. pavasari, kad es jau biju Cirichē, ka viņam neesot nekāda „koleģiālā darba^55 [56] ar Radcku. Radeks ir atvirzījies — lūk, fakts. Viņš atvirzījies „Vorbote^55 dēļ gan no manis, gan no Grig ori ja. Vienas personas nekaunības un bodnieciskā nelietīguma dēļ Cimervaldes kreisie nav mitējušies būt kreisie, un tos te iepīt nav vērts, nav gudri, nav pareizi.

Avīzes „Gazeta Robotnicza***** 1916. g. februāra nr. ir šādas Tiškas tipa zemiski sulainiskas „spekulācijās^55 paraugs (Radeks iet viņa pēdās). Kas politikā piedod šādas lietas, lo es uzskatu par muļķīti vai nelieti. Es tās nekad nepiedošu. Par to gāž pa purnu vai novēršas.

Es, protams, izdarīju otro. Un nenožēloju. Sakarus ar Vācijas kreisajiem mēs nezaudējām ne par matu. Kad radās uzdevums darbos iet kopā ar Radcku (Cirichcs kongresā

4.—5. XI. 1916.18^54), mēs gājām kopā. Visas Grigorija muļķīgās frāzes, ka es esot sarāvis sakarus ar Cimervaldes kreisajiem, izrādījās muļķības, kādas tās arī vienmēr ir bijušas.)

Ad 2 — tātad sakaru saraušanas ,,sfera“ ar Radeku bija (<[54]) Krievijas un Polijas lietas. AOK rezolūcija to apstiprināja. (P) Notikums ar Juriju un Ko. Radeks arī pašlaik raksta (varu Jums aizsūtīt, ja gribat) ārkārtīgi nekaunīgas vēstules man (un Grigorijam) par tādu tematu, ka, sak, ,,mēs“ (viņš -f- Bucharins -ļ- Jurijs ar Ko) „raugāmies^55 tā un lū!! Tā var rakstīt tikai muļķītis un nelietis, kas vēlas sacerēt ,,intrigu“, i ellz da m s domstarpību s p г а и g ā starp mums un Juriju ar Ko. Ja Radeks nav sapratis, ko viņš dara, tad viņš ir muļķītis. Ja ir sapratis, tad nelietis.

Mūsu partijas politiskais uzdevums bija skaidrs: я a s a i s -t ī t sev rokas ar vienlīdzību redakcijā ar N. Г. ~b Juri js 1 J. B.

mēs nevarējām (Grigorijs to nesaprata un noveda mani līdz tiešam ultimātam: es paziņoju, — ka aiziešu no žurnālā ,.Kommuņist“, ja mēs nesarausim sakarus ar to. Žurnāls ,,Kommuņist“ bija labs, iekām trijniekam, kas sastādīja >/a no redakcijas, nebija īpašas programas). Dot vienlīdzību grupai, kurā ietilpa Bucharins + Jurijs -f- J. 13., būtu idiotisms un visa darba bojāšana. Ne kripatiņas smadzeņu nav ne Juri jam, kas vēl pavisam sivēns, ne J. 13., un, ja viņi ļāvuši novest sevi līdz grupu muļķībai ar Bucharinu, tad ar viņiem, precizāk: ar žurnālu ,,Kommuņisl“, vajadzēja saraut sakarus. Tas arī ir izdarīts.

Polemika pašnoteikšanās dēļ vēl tikai sākas. Te viņiem ir īsta putra — un visā jautājumā par attiecībām pret demokrātiju. Te dot „vienlīdzību^4 sivēniem un muļķiem — nekad! Ja negribējāt mācīties mierīgi un biedriski, tad vainojiet paši sevi. (Es viņiem neliku miera, ierosinādams Bernē pārrunas par to: grieza degunu sāņus! es viņiem rakstīju desmitiem lappušu garas vēstules uz Stokholmu — grieza degunu sāņus! Nu, ja tā, tad vācieties pie velna. Es darīju visu iespējamo mierīgam iznākumam. Negribat — tad es jums sadošu pa purnu un apkaunošu jūs kā muļķīšus visas pasaules priekšā. Tā un tikai lā vajag rīkoties.) Kāds tam sakars ar Radeku? Jūs varbūt jautāsit.

Tāds, ka viņš bija šās „grupas" „smagā artilērija", artilērija, kas paslēpta nomaļus, krūmos. Jurijs un Ko rēķināja Iīri labi (J. B. ir intrigantes spējas, viņa, izrādās, nevis vedusi Juriju pie mums, bet radījusi grupu pret mums). Viņi sprieda tā: mēs sāksim karu, bet karos, lūk, par mums lladeks!! Par mums, sak, karos Radeks, bet Ļeņins būs saistīts.

Tā nu gan nebūs, mīļie sivēni! Politikā sevi saistīt es neļaušu. Gribat karot? ejiet atklāti. Bet Radeka loma paklusām rīdīt virsū jauniņos sivēnus, bet pašam slēpties aiz „Cimervaldes kreisajiem" — tā ir vislielākā nelietība. Pats nejaukākais... no Tiškas purva nevarētu nelietīgāk kaulēties, sulainiski izturēties un aiz muguras intriģēt.

Ad 3 — jau pateikts skaidri. Jautājums par imperiālismā attiecību pret demokrātiju un minimālo programu izvirzās arvien plašāk (sk. Holandes programu biļetena 3. nr-ā;

Amerikas S. L. P.[57] izmetušas visu minimālo programu. Entwaffnungsfrage^58). Te Radekam galvā ir absoluta putra (tas skaidrs pēc viņa tēzēm; to parādīja arī jautājums par netiešiem un tiešiem nodokļiem, kuru izvirzīja manas lezes). Sā ļoti svarīgā un pamata jautājuma izskaidrošanā saistīt sev rokas es neļaušu nekad. Nevaru. Jautājums jāizskaidro. Ar to vēl notiks desmitiem „krišanas gadījumu" (vēl klups).

Kas Cimervakles kreiso „saistību" saprot tā, ka mēs sev ļausim saistīt rokas teorētiskā cīņā pret „imperiālistisko ekonomismu" (tā ir internacionāla slimība: holan-diski-amerikaniski-krieviska utt.), tas nesaprot neko. Iemācīties no galvas — „Cimervaldes kreisie" — un dauzīt pieri pret grīdu, kamēr priekšā ir Radeka pilnīgākā teorijas putra — uz to es neielaižos.

Rezumējumi: pēc Cimervaldes manevri bija griitāki. Vajadzēja jHiņemt vajadzīgo no Radeka un J. R. ar Ko, nejaujot sasaistīt sev rokas. Es uzskatu, ka man tas izdevies. Pēc Bucharina aizbraukšanas uz Ameriku un,galvenais, pēc Jurija raksta atsūtīšanas mums un pēc tam, kad viņš pieņēma (viņš pieņēma! nā-cās pieņemt) manu atbildi — viņu lieta kā „grupas" lieta — pagalam. (Bet Grigorijs gribēja padarīt šo grupu mūžīgu, dodams tai vienlīdzību: mēs tai būtu devuši vienlīdzību!I)

Ar Radeku mēs izšķīrāmies krievu-poļu arēnā un neaicinājām viņu mūsu krājumā Sborņil(w. Tā vajadzēj a.

Un tagad viņš nevar izdarīt neko, kas bojātu darbu. Kongresā Ciriclīē (5. XI. 191 (>.) viņš bija spiests iet kopā ar mani, tāpat kā tagad pret Grimu.

Ko tas nozīmē? Tas nozīmē, ka man izdevies sadalīt^59 jautājumus: ne par matu nav vājināts internacionālais spiediens pret kautskiešiem (Grims у compris^60), un tai pašā laikā es neesmu pakļauts „vienlīdzībai" ar Radeka glupismu!

Stratēģiski es tagad uzskatu lietu par vinnētu. Iespējams, ka Jurijs + Ko + Radeks + Ko lamāsies. Allez-y, mos ttinisl^61 Tagad odium^62 krīt uz jums, nevis uz mums. Bet lietai Jūs tagad nekaitēsit, un ceļš mums attīrīts. Mēs izķepurojāmies no netīrā (visādās nozīmēs) jucekļa ar •luriju un ar Radeku, ne par matu ne vājinot „Cimer-valdes kreisos", un mums ir priekšnoteikumi cīņai ar glupismu jautājumā par izturēšanos pret demokrātiju.

Voilā^63. Atvainojos par garo vēstuli un par skarbu vardu pārpilnību: nevaru rakstīt citādi, ja runāju vaļsirdīgi. Nu, tas taču viss entre nous^64, ceru, tikšu sveikā cauri arī ar visu lamāšanos.

Labākie sveicieni! Jūsu Ļeņins

Vispār gan Radeks, gan Panekuks nepareizi nostāda jautājumu par cīņu pret kautskismu. Tas ХШ![65]

Uzrakstīta 1916. fl. 30. novembri Nosūtīta no Ciriches иг Ktarani Pirmoreiz iespiesta 19i9. (>■ žurnālā

..lini,ievilt" 1. nr-ū Iespiesta pēc rokraksta

ARTURAM ŠMITAM

Cienījamais biedri!

Vai atļausit man piedāvāt draudzīgu vienošanos?

Man jāatzīstas, ka vakar nepievērsu pietiekamu uzmanību kādam ļoti svarīgam punktam Jūsu spriedumoslse. Un proti, domai par to, ka Šveices īpatnība starp citu ir tās lielāks demokrātisms (visas tautas balsošana) un ka šī īpatnība jāizmanlojot arī propagandai. Šī doma ir ļoti svarīga un pēc mana ieskata pavisam pareiza.

Vai šo domu nevarētu izlietot tādā veidā, lai mūsu domstarpības (laikam gan ļoti nenozīmīgas) izzustu? Piemēram:

Ja mēs referendumam nostādīsim jautājumu tikai šādā veidā: par pilnīgu iznīcināšanu vai pret? — tad par to dabūsim maisījumu no pacifistiskām (buržuāziski pacifistis-kām utt.) un sociālistiskām balsīm, t. i., nevis sociālistiskās apziņas noskaidrošanu, bet tikai tās aptumšošanu, nevis Šķiru cīņas idejas un politikas piemērošanu šim speciālajam jautājumam (proti, militārismā jautājumam), bet atteikšanos no šķiru cīņas viedokļa militārismā jautā jumā.

Bet, ja mēs referendumā liksim jautājumu šādā veidā: par lielo kapitālistisko uzņēmumu ekspropriāciju rūpniecībā un lauksaimniecībā kā vienīgo ce(u uz pilnīgu militārismā iznīcināšanu vai pret ekspropriāciju?

Šajā gadījumā mēs savā praktiskajā politikā teiksim to pašu, ko mēs visi atzīstam teorētiski, un proti, ka pilnīga militārismā iznīcināšana domājama un realizējama tikai sakarā ar kapitālisma iznīcināšanu.

Tātad jābūt apmēram šādam formulējumam: 1) Mēs prasām nekavējoties ekspropriēt lieluzņēmumus — varbūt tādā veidā, ka tiek uzlikts tieši savienots mantas un ienākuma nodoklis ar tik augstām, revolucionāri augstām likmēm attiecībā uz lielajiem īpašumiem, ka kapitālisti faktiski būs ekspropriēti.

2) Mēs paziņojam, ka šāda sociālistiskā Šveices pārveidošana ekonomiski iespējama jau tagad, tieši, bet neciešamās dārdzības dēļ tā ir arī neatliekami nepieciešama, — un ka šādas pārveidības politiskai realizēšanai Šveicei nepieciešama nevis buržuāziskā, bet proletāriskā valdība, kas balstītos nevis uz buržuāziju, bet uz plašām algoto strādnieku un sīko ļaužu masām, un ka revolucionārā masu cīņa, kuras sākumu mēs redzam, piem., Ciri-c.hes masu streikos un ielas demonstrācijās un kura atzīta ar Aarauas lēmumu^187, tiecas tieši uz šo mērķi — šādā ceļā patiesi darīt galu neciešamajam masu stāvoklim.

.‘3) Mēs paziņojam, ka šāda Šveices pārveidošana pilnīgi neizbēgami radīs atdarināšanu un visnoteiktāko, sajūsmas pilnu strādnieku šķiras un ekspluatējamo masas atbalstu visās civilizētajās zemēs un ka tikai sakarā ar šādu pārveidošanu pilnīga militārismā iznīcināšana, uz ko mēs tiecamies un pēc kā tagad instinktīvi alkst sevišķi plašas masas Eiropā, kļūs nevis par tukšu frāzi, nevis par labsirdīgu vēlējumu, bet par patiesu, praktiski realizējamu, politiski pašu par sevi saprotamu pasākumu.

Ko Jūs domājat šajā sakarībā?

Vai Jūs nedomājat, ka ar šādu jautājuma nostādni (tiklab praktiskajā aģitācijā, kā arī parlamenta runās un priekšlikumos likumdošanas iniciativai un referendumam) mēs izvairīsimies no tām briesmām, ka buržuāziskie un „socia-Iistiskie“ pacifisti aplam sapratīs un iztulkos mūsu pret-mililaristisko lozungu tādā nozīmē, it kā mēs uzskatām par iespējamu pilnīgu militārismā iznīcināšanu buržuāziskajā Šveicē ar tās imperiālistisko ielenkumu,

bez sociālistiskās revolūcijas (kas, protams, ir aplamība kurn mēs visi vienprātīgi noraidām).

Ar partejisku sveicienu. N. Ļeņins

WJ. Ulianow.

Spiegelgasse 14TI (bei Kammerer). Zurich I.

Uzrakstīta 1916. о. 1■ decembrī Nosūtīta иг \interlurii (Šveicē) Pirmoreiz iespiesta 1991. g.

Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota norakstaTulkota no nācu valodas

"3

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Šodien pienāca vēl viena vēstule no

S.-Pēterburgas — pēdējā laikā no turienes rūpīgi raksta.

Bez Gučkova vēstules, ko iespiež СО 57. nr-ā (tiek salikta) un ko Jums droši vien rādija Grigorijs Bernē^188, saņemtas-Ļvova un Celnokova vēstules, visas par to pašu, par niknumu mūsu zemē (pret nodevējiem, kas vedot sarunas par separātu mieru) etc.

Noskaņojums, raksta, esot ārkārtīgi revolucionārs.

Mans manuskripts par imperiālismu nonācis līdz Petro-gradai, un, lūk, šodien raksta, ka izdevējs (un to dara Gor-kijs! ak tu te]š!) neesot mierā ar asumiem pret... kuru Jūs domātu? ... pret Kautski! Gribot sarakstīties ar mani!!! Gan smieklīgi, gan sāpīgi.

Lūk, tāds ir mans liktenis. Viena kaujas kampaņa pēc otras — pret politiskām muļķībām, vulgaritatēm, oportu-nismu utt.

Tas kopš 1893. gada. Un tāpēc vulgarizētāju naids. Nu, bet es tomēr šito likteni nemainītu pret „mieru" ar vulga-rizētājiem.

Tagad vēl Radeks. Izdevuma „Jugend Internationale"[66] (>. nr-ā (vai redzējāt?) Nota Bene raksts. Mēs uzreiz pazinām (es un Grigorijs) Bucharinu. Es atbildēju uz viņa galīgajām muļķībām Krājuma 2. nr-ā^180. (Vai neesat redzējusi? Šinīs dienās gatavs.)

Šodien Grigorijs atsūta žurnālā „Arbeiterpolitik"[67] 25. nr-u. Tur ir tas pats raksts (ar izgriezumiem, skaidri

redzams, ka tas ir cenzūras darbs) ar Bucharina parakstu. (Saņēmām vēl vienu izdevuma „Novij Mir“ nr-u no Ņujorkas, tur ir kritika — diemžēl! diemžēl! pareiza — tā jau ir tā nelaime, ka strīdā ar Bucharinu meņševikam taisnība!! — kā redzams, kritika par to pašu Bucharina rakstu (mums šā rir-a nav) izdevumā „Novij Mir“.)

Un Radeks — „Tiškas paņēmieni'1 raksta man šodien Grigorijs — iespiež žurnālā „Arbeiterpolitik" 25. nr-ā cildinājumu Bucharinam („jauns spēks") un piezīmīti garām ejot par „žurnālā „Kominuņisl" trim redaktoriem"!

Lien mūsu nesaskaņu spraugā: sensenā neliešu un salašņu politika, kuri nespēj strīdēties ar mums tieši un piekopj intrigas, nelietības, šauj priekšā kāju.

Lūk, Jums aina par to, kas ir, — un par to, ko dara Radeks (par cilvēku spriež nevis pēc tā, ko viņš saka vai domā par sevi, bet pēc tā, ko viņš dara — vai atceraties šo marksistisko patiesību?).

Voilā^68.

Lūk, ar kādu ,,vidi“ nākas karot!!

Bet kāds teorētisks negods un blēņas ir Radeka „tēzēs"...

Lasīju Humbert-Dros’a „Plaidoirie"[69]. Ak dievs, kāds tolstojisma muļķis!! Aizrakstīju vēl Abramovičam: vai patiešām pavisam neglābjams? Domāju: vai Šveicē nav sīk-buržuaziskā (un sīkvalstiskā) stulbuma, tolstojisma, paci-l'isma baciļa, kas ved bojā labākos cilvēkus? Droši vien ir!

Lasīju P. Golay otro brošuru („L’antimilitarisme")[70] — cik milzīgs solis atpakaļ, salīdzinot ar pirmo (,,Le sociālisme qui meurt"[71]), un tajā pašā purvā...

Cieši spiežu roku. Jūsu Ļeņins

P. S. Bet vai slēpojat? Katrā ziņā vajag slēpot! Iemācieties, iegādājiet slēpes un pa kalniem — obligati. Labi ziemā kalnos! Skaistums un jūt Krievijas elpu.

Uzrakstīta 1916. g. 16. decembri Nosūtīta ло Ciriches uz К tarani Pirmoreiz iespiesta 1949. ih žurnālā

„Boļševik” 1. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

"4

М. N. POKROVSKIM

21. XII. 1916.

Cienījamais M. N.! Saņēmu Jūsu atklātni, kas rakstīta 14. XII. 1916. Ja Jums raksta, ka izdevējs esot man parādā „bez 500 r. vēl 300 r.“, tad man jāteic, ka es uzskatu, ka viņš ir parādā vēl vairāk, jo viņš pieņēma (1) mana darba par agraro jautājumu I izlaidumu 1*° un (2) sievas brošūru par pedagoģisku tematu^1*1. Un es domāju, ka par pieņemto, ja jau manuskripts piegādāts, ir jāmaksā.

Rakstīju par to uz Petrogradu, bet mana sazināšanās ar Petrogradu ir ārkārtīgi slikta un neciešami gausa.

Jūs „atzināt par iespējamu*' izmest no manas brošūras kritiku par Kautski^192... Skumji! Nudien skumji. Kāpēc? Vai nebūtu labāk palūgt izdevējiem: kungi mīļie, iespiediet skaidri un gaiši: mēs, izdevniecība, izmetām kritiku par Kautski. Patiesi, tā vajadzētu izdarīt... Es, protams, esmu spiests pakļauties izdevējam, bet lai izdevējs nebaidās pateikt, ko viņš grib un ko viņš negrib; lai atbild par saīsinājumiem izdevējs, bet nevis es.

Jūs rakstāt, „vai nesadosit?*', t. i., es Jums par to, ka Jūs atļāvāt izmest šo kritiku?? Diemžēl, diemžēl, mēs dzīvojam pārāk civilizētā gadsimtā, lai lietas izšķirtu tik vienkārši ...

Jokus pie malas, bet skumji, velns parāvis... Nu, es izrēķināšos ar Kautski cilā vietā.

Cieši spiežu roku un sūtu labākos sveicienus.

V. Uļjanovs

Nosūtīta no Ciriches uz Sccaux (Seine) (Francijā)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz nesaīsināti iespiesta 1939. p.

"5

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs!

Attiecībā uz Radeku Jums, pēc Grigorija, parādās kaut kas līdzīgs personīgo iespaidu un skumju sajaukumam, kas radušās sakarā ar „drūmo" politisko ainu vispār ar politiku. Nožēlojat, skumstat, nopūšaties, — un tas ir viss. Citādu politiku kā realizētā nevarēja realizēt; nevarēja atteikties no pareiziem uzskatiem un padoties „Tiškas paņē-mieniem“. Ne jau tāpēc aina ir ,,drūma“, un ne jau tāpēc kreisie ir vāji, un ne jau tāpēc neiznāk ,,Vorbote“*, — bet gan tāpēc, ka revolucionārā kustība aug gauži lēnām un grūti. Tas ir jāpārcieš; satrunējuši bloki ar vienu personu (vai ar J. B.-j-Kija) tikai traucētu izpildīt grūto uzdevumu — noturēties grūtajā laikā.

Attiecībā uz „imperiālistisko ekonomismu" iznāk kaut kā tā, ka mēs „runājam viens otram garām". Jūs apejat manis doto definējumu, paejat tam garām un izvirzāt jautājumu no jauna.

„Ekonomisti" „neatteicās" no politiskās cīņas (kā Jūs rakstāt) — tas ir neprecizi. Viņi to nepareizi definēja. Tāpat arī „imperiālistiskie ekonomisti".

Jūs rakstāt: „Vai tad pat pilnīga atteikšanās no demokrātiskām prasībām nozīmētu atteikšanos no politiskas cīņas? Vai tad tieša cīņa par varas iekarošanu nav politiska cīņa?".

Tas jau, lūk, ir galvenais, ka Bucharinam (pa daļai arī Radekam) tā arī iznāk kaut kas tamlīdzīgs, bet tas ir ne-

— „Priekšvēstnesis". Kal.

pareizi. „Tieša ciņa par varas iekarošanu”, pie tam „pilnīgi atteicoties no demokrātiskām prasībām” — tas ir kaut kas neskaidrs, nepārdomāts, maldīgs, uz to jau tieši Bucharins arī nomaldās.

Proti: Jūs pieejat jautājumam mazliet vēl no otras puses, saskatot pretrunu starp 2. un 8. paragrat'u.

2. paragrafā teikts vispār: sociālistiskā revolūcija nav iespējama bez cīņas par demokrātiju. Tas ir neapstrīdami, un te tieši ir Radeka + Bucharina vājums, ka viņi, nebūdami ar to vienis jirātis (tāpat kā Jūs), neuzdrošinās to apstrīdēt!!

Bet — tālāk — zināmā nozīmē zināmam laikaposmam visādi demokrātiski mērķi (ne tikai pašnoteikšanās! To ievērojiet! To Jūs esat aizmirsusi!) spējīgi nobremzēt sociālistisko revolūciju. Kādā nozīmē? kādā momentā? kad? kā? Piemēram, ja kustība jau ir iedegusies, revolūcija jau sākusies, ja vajag ņemt bankas, bet mūs sauc: pagaidi, vispirms nostiprini, padari likumīgu republiku u. t. jpr.l

Piemērs: 1905. g. augustā Domes boikots bija pareizs un nebija atteikšanās no politiskas cīņas.

((2. § = vispār atteikšanās no piedalīšanās pārstāvības iestādēs ir absurds; 8. § = mēdz būt gadījumi, kad vajag atteikties: lūk, Jums uzskatāms salīdzinājums, kas paskaidro, ka starp 2. § un 8. § pretrunas nav.))

Pret Juniusu. Moments: imperiālistiskais karš. Līdzeklis pret to? Tikai sociālistiskā revolūcija Vācijā. Juniuss nav pateicis to līdz galam un paņēmis demokrātiju bez sociālistiskās revolūcijas.

Vajag prast savienot cīņu par demokrātiju un cīņu par sociālistisko revolūciju, pakļaujot pirmo otrajai. Te ir tas grūtākais; te ir visa būtība.

Tolstojieši un anarchisti izmet pirmo. Bucharins un Ra-deks nomaldījušies, neprazdami savienot pirmo ar otro.

Bet es saku: neizlaid no acīm galveno (sociālistisko revolūciju); liec to pirmajā vietā (Juniuss to nav darījis); pakļaujot tai, koordinējot, subordinējot lai, liec visas demokrātiskās prasības (Radeks + Bucharins nesaprātīgi atmet vienu no tām) un iegaumē, ka cīņa par galveno var iedegties, sākdamās arī ar cīņu par daļējo. Manuprāt, tikai šāds priekšstats par lietu ir pareizs.

Francijas + Krievijas karš pret Vāciju 1891. g. Jūs ņemat „manu kritēriju^1* un piemērojat lo tikai Francijai un Krievi jail!!! Apžēlojieties, kur tad te loģika? Es taču ari saku, ka no Francijas un Krievijas puses tas būtu reakcionārs karš (karš par to, lai pagrieztu atpakaļ Vācijas attīstību, atgrieztu to atpakaļ no nacionālas vienības uz sadrumstalotību). Bet no Vācijas puses? Jūs klusējat. Tas taču ir galvenais. No Vācijas puses 1891. g. nebija un nevarēja būt kara ar imperiālistisku raksturu.

Jūs esat aizmirsusi galveno: 1891. g. vispār nebija imperiālismā (es centos pierādīt savā brošūrā, ka tas dzimis 1898.—1900. g., ne agrāk) un nebija imperiālistiskā kara, nevarēja būt no Vācijas puses. (Starp citu, toreiz nebija arī revolucionārās Krievijas; tas ir ļoti svarīgi.)

Tālāk: „Vācijas sadrumstalošanas „iespējamība" nav izslēgta arī 1914.—1917. g. karā" — Jūs rakstāt, tieši novērsdamās no tā novērtējuma, kas ir, uz iespējamo.

Tas nav vēsturiski. Tā nav politika.

Kas pašlaik ir, tas ir imperiālistisks karš no abām pusēm. To mēs esam teikuši 1 000 reižu. Tā ir būtība.

Bet „iespējamais*1!!?? Daudz kas „iespējams"!

Smieklīgi noliegt ,,i e s p ē j amī b u“, ka imperiālistisks karš var pārvērsties par nacionālu (kaut gan Usijevičs briesmīgi nobijies no tā!). Kas viss nav „iespējams" pasaulē! Bet pagaidām tas nav pārvērties. Marksisms balsta politiku uz esošā, bet nevis uz „iespējamā". Iespējams, ka viena parādība pārvērtīsies par otru — un mūsu taktika nav sastingusi. Pariez moi de la rēalitē et non pas des possibi-litēs!*

Engelsam bija taisnība. Es savā mūžā esmu visai daudz redzējis pret Engelsu vērstu pārsteidzīgu apvainojumu oportunismā un izturos pret tiem ārkārtīgi neuzticīgi: Pamēģiniet, sak, vispirms pierādiet, ka Engelsam nav bijusi taisnība!! Nepierādīsit!

Engelsa priekšvārds „Šķiru cīņai Francijā"1”3? Vai tad Jūs nezināt, ka Berlinē tas sagrozīts pret viņa gribu? Vai tad tā ir nopietna kritika?

- Hunājiet man par īstenību, bet nevis par iespējamību! lied.

Viņa izteiciens par Beļģijas streiku^191? Kad? Kur? Kāds? Nezinu.

Nē. Nē. Engeiss nav nemaldīgs. Markss nav nemaldīgs, liet pie viņu „maldu" uzrādīšanas vajag ķerties citādi, nudien pavisam citādi. Bet tā Jums ir 1 000 reiz netaisnība.

Cieši cieši spiežu roku. Jusu Ļeņina

Uzrakstīta 1916. p. 25. decembri Nosūtīta no Ciriches uz Ktarani

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1919. 0• iurnala „ttalšeuik" 1. nr-ā

"6

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs!

Par Radeku. Jūs rakstāt: „es viņam Kintalē pateicu, ka viņš rīkojies nelabi".

Un tikai? Un tikai! Bet politiskais secinājums?? Vai ari viņa rīcība ir tikai nejaušība?? tikai personīga lieta?? Nekas tamlīdzīgs! Lūk, kur Jūsu politiskās kļūdas avots. Jūs nenovērtējat notiekošo — politiski. Bet nudien, tas ir politikas jautājums, lai cik dīvaini tas arī izliktos pēc pirmā acu uzmetiena.

Par tēvijas aizstāvēšanu. Man būtu ārkārtīgi nepatīkami, ja mums rastos nesaskaņas. Pamēģināsim vēl sadziedāties.

Lūk, zināms „materials pārdomām":

Karš ir politikas turpināšana.

Visa lietas būtība ir politisko attiecību sistēma pirms kara un kara laikā.

So sistēmu galvenie tipi: (a) apspiestās nācijās attiecības pret apspiedēju, (b) attiecības starp 2 apspiedējām nācijām laupījuma, tā dalīšanas dēļ u. tml., (c) nacionālas valsts, kas citus neapspiež, attiecības pret apspiedēju, pret sevišķi reakcionāro.

Padomājiet par to.

Cezarisms Francijā + carisms Krievijā pret ne imperiālistisko Vāciju 1891. g. — lūk, 1891. gada vēsturiskā situācijā.

Padomājiet par to! Bet es rakstīju par 189 1. g. ari Krājuma 1. nr-ā 1ЯГ'.

Cik priecīgs es esmu, ka Jūs esat aprunājusies ar Gilbo uti Levi! Labi būtu darīt to biežāk vai vismaz laiku pa

laikam. Taču itālietis melo: Turati runa ir nešķīstā kaut-skisma paraugs (piepinis pie imperiālistiskā kara „droits nalionaux"*!!). Arī vv raksts avīzē „Volksrecht"** par šo runu ir nešķīsts.

Ech, gribētos man uzrakstīt par to vai parunāt ar itālieti!!

Cik muļķīgi, ka Levi uzbrūk parlamentārismam!! Muļķīgi!! Un vēl „kreisais^1*!! Ak dievs, cik daudz putras ir galvās.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1916. g. decembri Nosūtīta no Ciriches uz Klarani Pirmoreiz iespiesta 1949. g. žurnālā

„liolševik" 1. пг-ā Iespiesta pēc rokraksta

* — „nacionālās tiesības". Red. ** — „Tautas Tiesības". Red.

15 35. sēj.

1917. д.

"7

INESEI ARMANDAI

Šeit svētdien (7. I) bija Šveices partijas CK sapulce.

Nelietis Grims, nostādamies visu labējo, priekšgalā (pret Nobsu, Platenu, Mincenbergu un Nenu), panāca, ka tika pieņemts lēmums atlikt uz nenoteiktu laiku partijas kongresu, kas bija nolikts uz ". II. 1917. speciāli par kara jautājumu. Molivi — melu pilni. īstenībā — viņš vēlas bloku ar labējiem, ar socialpatriotiem, kas draud atkāpties, ja pieņemtu lēmumu, ka tēvijas aizstāvēšana jānoraida!! Negrib pieļaut, ka Šveices strādnieki izlemtu tēvijas aizstāvēšanas jautājumu!!!

Runā, ka Nens ļoti labi pateicis Grimam, ka viņš nogalinot sevi kā internacionāles sekretāru.

Cimervaldes priekšsēdētājs u. t. jpr. — un politikā tāds nelietis!

Es domāju uzrakstīt atklātu vēstuli Šarlam Nenamll>®, 1. S. K.[72] loceklim, izdot to un nosaukt tajā Grimu par nelieti un paziņot, ka negribu būt kopā ar šādu subjektu Cimervaldes organizācijā un nosūtu par to savai CK motivētu paziņojumu.

Svarīgi „pieķert" Grimu tūliņ pat, en flagrant dēlit^73, — atklāt (jo „viņi" nelaidīs neko presē), noraut masku.

Domāju, ka tas liks ari Radekam + Rolandei-Holstai pateikt kaut ko Grimam.

Protams, lapiņu izdošanai tāda lapiņa neder, tā jāizlaiž atsevišķi, ārpus l'irmas.

Cieši cieši spiežu roku.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1917. о• janvara pirmajā

ml

Sosūlita no Ciriches uz Ktarani Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

"8

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs!

Par Engelsu. Ja Jums ir gadījies lasīt žurnālā „Neue Zeit“[74] nr-u ar Kautska stāstu (un Engelsa vēstulēm) par to, kā sagrozījuši Engelsa priekšvārdu darbam „Klassen-kāmpfe"[75], tad būtu labi, ja Jūs to izrakstītu īpašā burtnīcā sīki jo sīki. Ja nevar, tad paziņojiet man žurnālā ,,Neue Zeit“ precizo nr., gadu, sējumu, lappusi.

Jūsu uzbrukumi Engelsam, pēc manas pārliecības, ir galīgi nepamatoti. Atvainojiet par vaļsirdību: vajag daudz nopietnāk sagatavoties, iekām tā rakstīt! Citādi viegli var krist kaunā — brīdinu entre nous^76, pa draugam, zem četrām acīm, gadījumam, ja Jūs kādreiz tā sāktu runāt presē vai sapulcē.

Beļģijas streiks? Pirmkārt, iespējams, ka šajā fakta jautājumā, atsevišķā jautājumā Engelss ir kļūdījies. Protams, tas ir iespējams. Vajag savākt visu, ko viņš par to rakstījis. Otrkārt, attiecībā uz vispārējo streiku vispār pēdējā laika notikumi, 1905. g. galīgi, devuši kaut ko jaunu, ko Engelss nezināja. Engelss bija pieradis gadu desmitiem dzirdēt par „vispārējo streiku" tikai tukšas anarehistu frāzes, kurus viņš (jluzi saprotami nīda un nicināja. Bet notikumi pēc tam parādīja jaunu „masu streika" tipu, politisku, t. i., nepavisam ne anarehistisku tipu. Šo jauno Engelss vēl nezināja un nevarēja zināt.

To nedrīkst aizmirst.

Vai Beļģijas streiks nebija pāreja no vecā uz jauno? Vai Kngelss varēja toreiz jau (1891.—1892. gadā?? Viņam bija jau 71—72 gadi; mirstošs) saskatīt, ka tās nav vecas beļģu Ibeļģieši ilgi bija prudonisti) atraugas, bet pāreja uz jauno? To vajag apdomāt.

Par „tēvijas aizstāvēšanu” Jūs, manuprāt, ieslīdat abstrak-tibā un nevēsturiskumā. Atkārtoju to, ko teicu rakstā pret Juriju^197: tēvijas aizstāvēšana = attaisnojums tam, ka piedalās karā. Nekas vairāk. To vispārināt, padarīt par „vispārēju principu” ir smieklīgi, ārkārtīgi nezinātniski. (Aizsūtīšu Jums Amerikas S. L. P.[77] programu ar šo smieklīgo vispārinājumu.) Kari ir ārkārtīgi raiba, dažāda, sarežģīta lieta. Ar vispārēju šablonu nedrīkst pieiet.

(I) Trīs galvenie tipi: apspiestās nācijās attiecības pret apspiedēju (ikviens karš ir politikas turpināšana; politika ir attiecības starp nācijām, šķirām u. t. jpr.). Pēc vispārējā likuma apspiestās nācijās karš ir likumīgs (vienalga, vai tas militārā nozīmē būtu aizsargāšanās vai uzbrukšanas karš).

(II) Attiecības starp divām apspiedējām nācijām. Cīņa par kolonijām, par tirgiem u. tml. (Roma un Kartaga; Anglija un Vācija 1914.—1917.). Pēc vispārējā likuma šāda veida karš ir laupīšana no abām pusēm; un demokrātijās ļun sociālismā) attiecības pret to pakļaujas likumam: ,.2 zagļi plēšas, lai abi dabā galu”...

(III) Trešais tips. Tiesībās vienlīdzīgu nāciju sistēma. Jautājums daudz sarežģītāks!!!! It īpaši, ja līdzās civilizētām, samērā demokrātiskām nācijām stāv carisms. Tā bija (aptuveni) Eiropā no 1815. līdz 1905. gadam.

1891. gads. Francijas un Vācijas koloniālā politika ir niecīga. Itālijai, Japanai, Sav. Valstīm nepavisam nav koloniju (tagad ir). Rietumeiropā izveidojusies sistēma (to NB!![78] padomājiet par to!! neaizmirstiet to!! mēs dzīvojam ne tikai atsevišķās valstīs, bet arī zināmā valstu sistēmā; anarchistiem pieļaujams to ignorēt; mēs neesam anarchisli), valstu sistēma, kuras- visā visumā ir konstitucionālās, nacionālas. Tām līdzās varenais, nesatricinātais,

pirmsrevolūcijas carisms, kas visus laupa un apspiež simtiem gadu, kas apspiedis 1849., 1863. gada revolūcijas.

Vācija (1891. gada) ir visattīstītākā sociālismā zeme. Un šai zemei draud carisms savienībā ar bulanžismu!

Situācijā nepavisam, nepavisam nav tā, kas 1914.—1917. g., kad carismu satricinājis 1905. gads, bet Vācija karo, lai valdītu pār visu pasauli. Cita opera!!

Identificēt, pat pielīdzināt 1891. un 1914. gada starptautiskās situācijās vienu otrai ir nevēsturiskuma kaitīgai i.

Muļķītis Radeks poļu uzsaukumā nesen rakstīja (,,Be-freiung Polens“): „Staatenbau"* nav s.-d. cīņas mērķis. Tas ir ārkārtīgi muļķīgi! Tas ir pusanarchisms, pusidiotisms! Nē, nē, mēs nepavisam neesam vienaldzīgi pret Staaten-bau, pret valstu sistēmu, pret to savstarpējām attiecībām.

Engelss bijis „pasivā radikālisma" tēvs?? Nepareizi! Nekā tamlīdzīga. Nekad Jūs to nepierādīsit. (Bogdanovs un Ko mēģināja, tikai apkaunoja sevi.)

1914.—1917. g. imperiālistiskajā karā starp divām imperiālistiskām koalicijām mums jābūt pret „tēvijas aizstāvēšanu", jo (1) imperialisms ir sociālismā priekšvakars; (2) imperiālistisks karš ir zagļu karš laupījuma dēļ; (3) abās koalicijās ir apzinīgs proletariats; (4) abās nobriedusi sociālistiskā revolūcija. Tikai tāpēc mēs esam pret „tēvijas aizstāvēšanu", tikai tāpēc!!

Labākie sveicieni un novēlējumi! Jūsu Ļeņins

Jaunatnes organizāciju adreses pasūtīju. Man apsolīja.

Tātad, attiecībā uz izdevniecības plānu: virziet lietu uz priekšu. Bet referāts par pacifismu?

P. S. Jūsu 2 pēdējās vēstules saņēmu abas reizē, bet acīm redzami tikai manas vainas dēļ.

Uzrakstīta 1917. a• 19. janvari Nosūtīta no Ciriches uz Klarani Pirmoreiz iespiesta 1919. о■ Zurnala

„Boļševik" 1. nr-n Iespiesta pēc rokraksta

— („Polijas atbrīvošana**): ,,valsts celtniecība**. Red.

"»

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Vakar Jūs lasījāt savu referātu, un es nepacietīgi gaidu ziņas, kā veicās. Kad es ceturtdien saņēmu Jūsu ekspresvēstuli, es aizsteidzos uz otru pilsētas galu pie Radeka un dabūju no viņa izgriezumus. Ļoti gribēju uzrakstīt Jums lielu vēstuli par pacifismu (temats vispār ārkārtīgi svarīgs; viens no galvenajiem, raugoties no visa tagadējā starptautiskā stāvokļa viedokļa, par ko es rakstīju rakstā — to saņēmu; mērci! — un, beidzot, divkārt svarīgs Šveicei). Bet nepaspēju: tiklab ceturtdien, kā arī piektdien mums bija kreiso sapulces.

Ar kreiso lietām šeit sāk iet slikti, jo Nobss un Platens nobijušies no kara pret Grimu, kas traki uzbruka referendumam^1®8, un nobiedēja mūsu jaunos!! Bēdīgi!! Bernē, spriežot pēc Grigorija vēstulēm, ir labāk. Radeks, paklausot manam neatlaidīgajam ieteikumam, sarakstījis brošuriņu pret šejienes „centru" un Grimu, bet vakar „kreisie" izgāza (!!) plānu, ka to izdod kreisie: nobiedēti no Nobsa un Platena izbailēm. Ir nu gan karotāji! īr nu gan kreisie!

Es domāju, ka savu vakarējo referātu Jums vajadzētu uzskatīt par repeticiju un sagatavot tā atkārtošanu Ženevā un Lašodefonā: pie šā temata vērts pastrādāt un referēt par to ne vienreiz vien. Šveiciešiem būs milzīgs labums. Rakstiet sīkāk, kā Jūs nostādījāt jautājumu, kādus argumentus izvirzījāt, ko Jums iebilda utt.

Vai ir pārtulkoti franču valodā rezolūciju projekti Šveices kongresam, kurā apspriedīs tēvijas aizstāvēšanu un kara

jautājumu? Es te runāju par tulkojumu presē: avīzēs „Griit-lianer“, ,,Sentinelle“[79] u. tml. Vai arī nav?

Vajadzētu parūpēties par to pārtulkošanu, ja nav pārtulkoti, un par aģitāciju un propagandu.

Jādāmā, šis jautājums virzīsies uz priekšu sakarā ar Jūsu braucienu uz Ch.-de-Fonds^80. Gaidīšu no Jums vēstis.

Abramoviēs brīnišķīgi strādā, un viņu vajag atbalstīt visvisādi.

Visādi sveicieni! Jūsu Ļeņins

P. S. Trockis atsūtījis muļķīgu vēstuli: mēs to nedz iespiedīsim, nedz viņam atbildēsim.

Vai franču Šveices presē sākta kampaņa par (1) referendumu un (2) par rezolūcijām kongresam kara jautājumā? Vai arī nav sākta nekāda? Vai Jūs redzat un vai regulāri redzat ,,Volksrecht“ un „Berner Tagwacht“[81]? Tagad tas nepieciešams; mums jāpalīdz Šveices kreisajiem.

Vai es Jums rakstīju, ka Gilbo atteicās parakstīt rezolūciju pret Grimu? (vai varbūt Jūs to jau esat dabūjusi zināt no Grigori ja?). Pavājš ir mūsu Gilbo: baidās kara ar Grimu, baidās Sokoļņikova, kas baidās no šķelšanās; — baidās Merheima, kas baidās no Žuo ,,kunga“ll Ir nu gan karotāji!! Gribu aizrakstīt par to Olgai.

Uzrakstīta 1917. g. 22. janvari

Nosūtīta no Ciriches uz Klarani Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

120

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Nosūtu Jums (tikai līdz sestdienai: atsūtiet atpakaļ (man) tūlīt pēc referātā) no Radeka paņemtos izgriezumus.

Pievērsiet uzmanību tam Internationales rezolūcijas pa-ragrafam, kur runāts pret pacifismu (pret „pierunāšanu^1').

Konferenci Ilagā un valdību un buržuāzijas tml. paci-listiskus paziņojumus un pasākumus rada

(1) liekulība

(2) tautas krāpšana

(3) buržuāziskā pacifisma virziens, kam ir „diženi" vārdi un kas sapņo par mieru bez sociālās revolūcijas. Šim virzienam ir milzīga literatūra (kungu, ne jau lautai).

(4) aprēķins: dažreiz ir izdevīgi gan vienai, gan otrai valstij „izrādīties" miermīlīgai, iegūt laiku u. t. jpr.

Tas vispār. Konkrēti: vajag izpētīt katru atsevišķu gadījumu, katru valsti.

Lūgto skaitļu man nav.

(Adreses nosūtītas: rekomendāciju, ja vajadzīgs, vislabāk dos Abramoviēs un viņa draugi.)

Galvenais pacifisma jautājumā (jautājumā, kas ārkārtīgi svarīgs Šveicei): ideja, it kā karš neesot saistīts ar kapitālismu, neesot miera laika politikas turpināšana. Te ir teorētisks neīstums; praktiskais — nerunāšanā par sociālo revolūciju.

Ļoti steidzos! Sveiciens! Jūsu Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1917. ņ. 30. janvari ^osūtila no Ciriches uz Klarani Pirmoreiz iespiesfa 1949. t/• iurnata boļševik" 1. nr-ā

121

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Saņēmu izgriezumus. Mērci!

Pie mums nesen ieradās divi izbēguši gūstekņi. Interesanti bija paskatīties „dzīvus", emigrantu gaitu nesaēstus cilvēkus. Tipiņi: viens — ebrejs no Besarabijas, daudz ko pieredzējis, sociāldemokrāts vai gandrīz sociāldemokrāts, brālis — bundists utt. Šo to zina, bet personīgi neinteresants, jo ikdienišķs. Otrs — Voroņežas zemnieks, nācis no arkla, no vecticībnieku ģimenes. Melnzemes spēks. Ārkārtīgi interesanti bija paskatīties un paklausīties. Pavadījis veselu gadu vācu gūstā (vispār tur ir milzums šausmu), nometnē, kur bijuši 27 000 cilv. — ukraiņi. Vācieši ierīko nometnes pēc tautībām un visiem spēkiem mēģina atšķelt tās no Krievijas; ukraiņiem piesūtījuši veiklus lektorus no Galicijas. Rezultāti? Pēc mēnešiem ilgiem aģitatoru pūliņiem tikai 2 000 bijuši par „savrupu pastāvēšanu" (par patstāvību vairāk autonomijas nekā separacijas nozīmē)!! Bet pārējie iedegušies niknumā, dzirdot domu par atdalīšanos no Krievijas un pāriešanu pie vāciešiem vai austriešiem.

Zīmīgs fakts! Neticēt nevar. 27 000 — liels skaits. Gads — ilgs laiks. Apstākļi Galici jas propagandai ārkārtīgi labvēlīgi. Un tomēr tuvība ar lielkricviem guvusi virsroku! No tā, protams, itin nemaz neizriet „atdalīšanās brīvības" neparei-zums. Gluži otrādi. Bet no tā izriet, ka varbūt liktenis atbrīvos Krieviju no „Austrijas tipa" attīstības.

Attiecībā uz tēvijas aizstāvēšanu mūsu Voroņežas zemnieks — kā Trojanovskis un Pļechanovs. Simpatizē sociālismam, bet, „ja nu vācietis bāžas virsū, kā tad lai neaizstāvas?". Nesaprot. Jūtas dziļi aizskarts (gan viņš, gan

v b re jsII) par lo, ka vācieši ,,mūsējos" sit bez žēlastības. Attiecībā uz caru un dievu visi 27 000 esot pilnīgi noslēguši rēķinus, attiecībā uz lielajiem muižniekiem arī. Atgriezīsies Krievijā saniknoti un izglītoti.

Voroņežas zemnieka vienīgās ilgas — atpakaļ uz mājām, pie zemes, pie saimniecības. Klaiņojis, strādādams vācu sādžās; vērojis, mācījies.

Frančus lielī (gūstā) — krietni biedri. „Arī vācieši savu ķeizaru lamā“. Angļus neieredz: „lepni; maizes kumosu neiedos, ja viņam grīdu neizmazgās" (lūk, kādi ir imperiālismā sagandētie nelieši!).

No citas operas: cik lielisku traci sacēlis referendums, it īpaši tā motivējums! Jauki! Kaut Jūs būtu redzējusi Grima un Ko rakstus avīzē „Berner Tagwacht“* un „provinces" sociāldemokrātiskajā presē! Gaudošana un vaidēšana visapkārt! Mēs šiem neģēļiem esam trāpījuši tieši pa aci. Es visiem spēkiem skubināju Radeku (viņš ir vēl te, un man ar viņu — negaidījāt? — ārkārtīga draudzība, kā jau vienmēr pret „centru", kad nav pamata Radeka laipošanai, spekulēšanai attiecībā uz „tiesībām" u. t. jpr.) sarakstīt brošuriņu: stundām staigājām pa Cirichi, un es viņu „kurināju". Sēdās klāt un uzrakstīja. Mūsu „kreisie", kurus nobiedējuši Nobss un Platens (šie varoņi nobijušies Grima, kas nobijies no Greilieha un Ko!!), to noklausījās un izgāza (!!): neiespiest, citādi padzīs no partijas (!I). Iespiedīsim atsevišķi.

Moments ir tāds, kad interese kāpināta, kad visiem internacionalistiem ne tikai vārdos vajag palīdzēt Šveices strādniekiem un kreisajiem. Un mēs palīdzēsim!

Vēl no citas operas. Pārlasīju Engelsa „Zur Wohnungs-l'rage" ar 1887. g. priekšvārdu^1*®. Vai zināt? Jauki! Es arvien vēl esmu „iemīlējies" Marksā un Engelsā un nevaru mierīgi paciest, ja viņus kaut kā peļ. Nē, tie ir īsti cilvēki! No viņiem vajag mācīties. No šā pamata mēs nedrīkstam noiet. No šā pamata nogājuši gan socialšovinisti, gan kaul -skieši. (Pie tā paša: vai esat redzējusi Loriot-Rappoport. Saumoneau 200 rezolūciju? Arī par 3/t kautskiska. Man gribas uzrakstīt priekš frančiem, satriekt to un visu

— „Hemes Sargs", lieti.

pacifismu. Pavaicāšu Grišam, vai izdos. Viņš neatbildēja attiecībā uz manu atbildi Suvarinam!201) Nu, visus un visādus labumus, esmu izrunājies gari un plaši.

Spiežu roku! Jūsu Ļeņins

P. S. Ceru, ka ari romāņu Šveicē referendums dos daudz labuma. Gaidu vēstis no Abramoviča, Olgas utt.

Uz raks It la 1917. о■ 30. janvari Nosūlila no Ciriches uz Klarani Pirmoreiz iespiesta 19Š9. 1/. iurnala

„Boļševik" 1. nr-č Iespiesta pēc rokraksta

**

***

122

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Biju ļoti priecīgs par Jūsu vēstuli. Jūsu referātā plāns man ļoti patīk. Katrā ziņā ieteicu referātu atkārtot, izaicināt uz kauju H. Droz’u*, papildināt referātu ar punktu par revolūciju (tikai referātā apmēri varbūt neatļaus to?), t. i., par to, kā var notikt revolūcija? kas ir proletariāta diktatūra? kāpēc tā nepieciešama? kāpēc tā nav iespējama bez proletariāta apbruņošanas? kāpēc tā pilnīgi savienojama ar demokrātiju, pilnīgu, vispusīgu? (pretēji vulgārajam ieskatam).

Droz un citi Šveices socialpacifisti to nesaprot; viņi nav to apdomājuši; bet Šveices d’un petit Etat et de la petite bourgeoisie d’un petit Etat** apstākļi visvisādi rada tieši skb. (= sīkburžuazisku) pacifismu.

Ja Jūs dabūjat avīzes „Volksrecht”*** un „Berner Tag-wacht”**** (šīs divas avīzes nepieciešams lasīt), tad ar to. manuprāt, pietiek, lai spriestu par centra poziciju, kurā pilnīgi nostājies Grims (neģēlis! Cik blēdīgi viņš ,,cīnās“ pret socialpatriotu Huber-Rohrschachl!*****) un kurā (par 3/i) ieslīdējuši gan Nobss, gan Platens. Jūs ļoti maldāties, ja nopietni rakstāt par manu „ietekmi” uz Platenu. Lieta ir šāda: viņš un Nobss Cimervaldē un Kintalē „ierakstījās” kreisajos. Es desmitiem reižu mēģināju iesaistīt viņus apspriešanā, pulciņā, pārrunās. Viss veltīgi!! Viņi baidās

E. tīro. Red.

mazas valsis un mazas valsts sīkburžuazijas. licit.

„Tautas Tiesības”, licd.

„Bernes Sargs”. Red.

Iluberu Uoršacbu. Red.

no Grima un no cīņas pret to. Viņi par 3/i = „centrs". Viņi ir gandrīz neglābjami. Varbūt tikai spēcīga kreiso kustība viņus izlabos, un arī par to jāšaubās?

Šodien vēl nav izlabotās rezolūcijas. Pagaidīsim rītu.

Mincenbergs vakar man teica, ka otrdien viņiem būšot vācu un l'ranču Šveices jauno apspriede. Līdz tam laikam nepieciešami jābūt gatavai māsu rezolūcijai kara jautājamā. (Radeks uzņēmās sarakstīt projektu, bet līdz šim лап devis.) Manuprāt, Jums jāķeras pie darba ar visiem spēkiem, lai līdz otrdienai paspētu (1) aizrakstīt uz Zenevu un Cli.-de-F.[82], lai pagaidām par pamalu ņem manas lezes (I nod., §§ par kara jautājumu); (2) uzzināt, kas būs jauno sapulcē no romāņu Šveices; (3) „apstrādāt", „pamācīt" viņus, lai viņi saprastu, kāds ir kodols un būtība mūsu atšķirībā no («) socialpacifisma un ((S) uo „centra" (= Grima un Ko). (Platens gluži itin neko nav sapratis un negrib mācīties.) Mūsu pozicija visā visumā = K. Libknechls, cīņa pret savas zemes socialpatriotismu un centru; cīņa pret karu ir nesaraujamā sakarā ar cīņu pret oportunismu un ar vispusīgu un tūlītēju revolucionāru darbu sociālistiskās revolūcijas labā.

Reierenduma motivi, starp citu, = kreiso platformas pirmais solis Šveicē. To NB.

Otrdien romāņu Šveices jaunajiem katrā ziņā jāiesniedz kreiso rezolūcijas projekts un jācīnās par to. Es vēl neesmu redzējis labojumus, bet esmu pārliecināts, ka viņš lietu bojā (mēģinādams samierināt, sarežģījot domstarpības starp kreisajiem un Šveices socialpatriotiem, bet nevis atsedzot tās. Te meklējama avīzē „Berner Tagwacht" un žurnālā „Neues Leben"[83] ievietoto Grima rakstu par vairākumu un mazākumu visa būtība un viss nelietīgums).

Centieties tuvināties internētiem frančiem, sākt sarakstīšanos, atrast sakarus, nodibināt viņu vidū kreiso grupu (slepenu un neformālu). Ļoti svarīgi!

Lozungs „masu kustība" nav slikts, taču nav pilnīgi pareizs. Jo tas aizmirst revolūciju, varas iekarošanu, proletariāta diktatūru. To NB!! Pareizāk: visvi-

Midas revolucionārās masu rīcības atbalstīšana un а " īstīšana (tūlīt) nolūkā tuvināt revolūciju utt.

Platens = putrotājs. Ar Šeidemani vai ar Libknechtu? viņš jautā, nesapratis, ka tieši Grims „mēģina samierināt", savieno, neatšķir Šveices socialpatriotus (Greilichu un Ko) no Šveices „kreisajiem", kuri ir pilnīgi neapzinīgUU Jums taisnība: tūlīt pat revolucionārā cīņa pret dārdzību, streiki, demonstrācijās etc. Tūlīt pat „iet tautā", t. i., ļiie masas, pie apspiesto vairākuma, sludinot sociālistisko revolūcija (t. i., paņemt bankas un visus lieluzņē-inuinus).

Cieši spiežu roku! Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1917. <r 3. februāri Nosūtīta no Ciriches uz Ktarani

Iespiesta pirmoreiz, pec rokraksta

123

А. М. KOLONTAJAI

17. II. 1917.

Dārgā А. МЛ Šodien saņēmām Jūsu vēstuli un bijām ļoti priecīgi par to. Mēs ilgi nezinā jām, ka Jūs esat Amerikā, un neesam saņēmuši no Jums vēstules, izņemot vienu, kurā ziņots par Jūsu aizbraukšanu no Amerikas.

Es Jums aizrakstīju 7.—8. I (datums, kurā vēstule nosūtīta no Stokholmas, — no šejienes tieši uz Ameriku visu pārķer franči!), bet Jūs šī vēstule (ar rakstu avīzei „Novij Mir“) acīm redzot vairs nav sastapusi Ņujorkā.

Cik patīkami bija uzzināt no Jums par N. Iv. un Pavlova uzvaru avīzē „Novij Mir“ (es saņēmu šo avīzi velnišķīgi ne-akurati, acīm redzot pasta, bet nevis pašas avīzes ekspedi-cijas vainas dēļ), — tikpat bēdīga ir vēsts par Trocka bloku ar labējiem cīņai pret N. Iv. Ir gan tas Trockis cūka — kreisas frāzes un bloks ar labējiem pret Cim. kreisajiem!! Vajadzētu viņu atmaskot (Jums) kaut vai ar īsu vēstuli avīzei ,,SociaI-Demokrat“!

Izdevuma ,,Internacionalist“[84] 1. nr-u jau saņēmu un ļoti priecājos. Par S. L. P. un S. P. konferenci 6.—7. I. 1917. man ir nepilnīgas ziņas. Liekas, S. L. P. izmet visu minimālo programu (tas nu ir kārdinājums un briesmas Bucha-rinam, kas „šinī pašā vietā** klupa pie mums jau kopš 1915. gada!!). Ļoti žēl, ka nevaru savākt visus dokumentus par S. L. P. (lūdzu par to Bucharinu, bet vēstules acīm

redzot pazūd). Vai Jums nav kādi materiāli? Pēc izlasīšanas es varētu nosūtīt atpakaļ.

Gatavoju rakstu (materiālu esmu gandrīz sagatavojis) jau-tājumā par marksisma attiecībām pret valsti 202. Nonācu pie secinājumiem, kas pret Kautski vēl asāki nekā pret Bucharinu (vai redzējāt viņa „Nota Bene“ izdevuma „Jugend Internationale"[85] 6. nr-ā? un krājuma „Sborņik Social-Demokrata" 2. nr-ā? 208). Jautājums ārkārtīgi svarīgs; Bucharins daudz labāks nekā Kautskis, bet Bucha-rina kļūdas var pazudināt šo „taisno lietu" cīņā pret kautskismu.

Aizsūtīšu Jums savu rakstu par pašnoteikšanos, kas vērsts pret P. Kijevski 204. Ech, žēl, ka naudas nav! Mēs izdotu krājuma „Sborņik Social-Demokrata" 3. nr-u (viss materials guļ) un 4. nr-u (Bucharina rakstu par valsti, kuru mēs sākumā noraidījām, un manu rakstu par valsti)!

Cimervaldes labējie, manuprāt, idejiski apbedījuši Cimer-valdi: Bourderon + Meerheim^86 Parizē balsojuši par paci-fismu, arī Ivautsky^87 7. I. 1917. Berlinē, Turati (17. XII. 1916.!!) un visa Itālijas partija arī. Tā ir Cimervaldes nāve!! Vārdos nosodīja „socialpacifismu" (sk. Kintales rezolūciju), bet darbos nosvērās uz tā pusi!!

Grims nelietīgi nosvērās uz socialpatriotu pusi Šveices partijā (Stokholmā esošais mūsu draugs nosūtīs Jums materiālu par to), nodibinādams ar viņiem bloku 7. I. 1917. (Parteivorstandsitzung^88) pret kreisajiem, lai kongresu atliktu!! Bet tagad vēl nelietīgāk uzbrucis kreisajiem par Begrundung des Referendums^89 (aizsūtīsim) un sastādījis „vidēju", „centra" rezolūciju. Vai Jums ir, vai varat dabūt avīzi zūreher „Volksrecht"?? Ja ne, šo to nosūtīsim vai pacentīsimies.

Rītdien (18. II) Zviedrijas partijas kongress. Laikam šķelšanās? Liekas, jaunajiem^208 velnišķīgs sajukums un juceklis. Vai Jūs protat zviedru valodu? Vai varat nokārtot (manu u. c. kreiso) līdzdarbību Zviedrijas jauno avīzē?

Lūdzu, atbildiet, kaut īsi, bet ātri, akurati, jo mums ir briesmīgi svarīgi noorganizēt ar Jums kārtāju sarakstīšanos.

Labākie sveicieni I

Jūsu Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Nosūtīta no Ciriches uz Krist ianiju Pirmoreiz iespiesta 1924. g.

124

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Šinīs dienās saņēmām iepriecinošu vēstuli no Maskavas (drīz nosūtīsim Jums norakstu, kaut arī teksts nav interesants). Raksta, ka masu noskaņojums esot labs, ka šovinisms acīm redzot mazinoties un ka droši vien pienākšot arī mūsu reize priecāties. Organizācija ciešot no tā, ka pieaugušie ir frontē, bet fabrikās — jaunatne un sievietes. Taču kaujinieciskais noskaņojums tāpēc nek|ūstot mazāks. Sūta lapiņas (labas) norakstu; lapiņu izlaidis CK Maskavas birojs^2"®. Iespiedīsim nākošajā СО nr-ā.

Dzīvo! Grūti dzīvot ļaudīm un mūsu partijai — ārkārtīgi grūti. Un tomēr dzīvo.

Vēl ir vēstule no Kolontajienes, kura (tas lai pagaidām būtu entre nous^90) atgriezusies no Amerikas Norvēģijā. N. Iv. un Pavlovs (latvietis, tas, kas bija Briselē: Pavels Va-siļjičs) esot iekarojuši avīzi „Novij Mir“ (es ārkārtīgi slikti saņemu šo avīzi), bet... atbraucis Trockis, un šitais neģēlis uzreiz saostījies ar avīzes „Novij Mir“ labējo spārnu pret kreisajiem cimervaldiešiem!! Tā, lūk!! Lūk, ko dara Trockis!! Vienmēr līdzīgs pats sev = luncinās, blēdījas, pozē kā kreisais, palīdz labējiem, kamēr var...

Amerikā kreiso vidū darbs veicoties ne slikti, kaut gan Kolontaja baidās no anarchosindikalistiskām strāvām S. L. P. iekšienē (N. Iv. no tā nebaidoties). Es lasīju S. L. P. orgānā („Weekly People^901^91), ka viņi izmet minimālo pro-gramu... N. Iv. „šinī pašā vietā^91 klūp kopš 1915. gada. Baidos viņa dēļ! Bet pasta satiksme ar Ameriku nedarbojas.

Pēdējā laikā pastiprināti nodarbojos ar jautājumu par marksisma attiecībām pret valsti, savācu daudz materiala, nonācu, kā man šķiet, pie ļoti interesantiem un svarīgiem secinājumiem, kas vērsti daudz vairāk pret Kautski nekā pret N. Iv. Bucharinu (kuram tomēr nav taisnība, kaut ari viņš tuvāk patiesībai nekā Kautskis). Briesmīgi gribētos uzrakstīt par to: izlaist krājuma „Sborņik Social-Demo-krata" 4. nr-u ar Bucharina rakstu un ar manu iztirzājumu par viņa mazajām kļūdām un par milzīgi lielo melošanu un marksisma vulgarizēšanu Kautska darbos.

Nadja ir slima: dabūjusi bronchitu un guļ karsonī. Kā redzams, būs jāpaguļas. Šodien aicināju ārsti.

Nu, bet kas tad ar Jūsu braucienu uz La Chaux-de-Fonds? Vai pavisam esat atmetusi šo domu un vispār visus plānus attiecībā uz darbu romāņu Šveicē? Nevajadzētu atmest. Šeit lietas, kā jau rakstīju, nav nekādas spožās, taču tomēr šodien pabeidzām lapiņu Л'г. / („Cimervaldes kreiso Šveices grupa"). Redzēsim, kas iznāks!

Ja ne tagad, tad vispār (t. i., mazliet vēlāk) izdosies (esmu pārliecināts) — ja ne mums, tad mūsu darba turpinātājiem — radīt kreiso virzienu Šveicē. Pamats tam ir!

Vai lasījāt kreiso priekšlikumus Giriches kantona partijas kongresā Toss’ā ". II. 1917.? 207 avīzē „Volksrecht"? Nav taču nemaz slikti, vai ne?

Visvisādi labi novēlējumi un ciešs rokas spiediens. Atvainojiet par smērējumu pēdējā lappusē: mani steidzina.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1917. g. 19. februāri Nosūtīta no Ciriches uz lUarani Pirmoreiz iespiesta 1919. 0. žurnālā

„BolSeuik" 1. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

А. М. KOLONTAJAĪ

5. III. 1917.

Dārgā А. М.! Avīžu ziņojumi vēstī, ka 12. V. Zviedrijā sasaucot jaunu kongresu, lai dibinātu jaunu partiju ,,uz Cimervaldes principu" pamata.

Jāatzīstas, mani šī ziņa sevišķi satrauc un kaitina. Jo ..Cimervalde" ir acīm redzot bankrotējusi, un labs vārds atkal kalpo sapuvušā aizsegšanai! Cimervaldes vairākums, tas ir, Turati un Ko, Kautskis ar Ledeburu, Meerheim — visi pārgājuši socialpacifisma pozīcijā, ko Kintalē tik svinīgi (un tik neauglīgi!) nosodīja. Kautskaun Ko7.1.1917. manifests, vairākas Itālijas sociālistiskās partijas rezolūcijas, Merheiina-Zuo un Longē-Burderona rezolūcijas (+ Ra-l'ena-Dižansa pilnīgā saskaņā ar Renodelu), vai tad tas nav Cimervaldes bankrots? Bet Cimervaldes „centrs" — R. Grims, kas 7. I. 1917. stājies savienībā ar Šveices social-patriotiem, lai cīnītos pret kreisajiem!! Grims, kas lamā visu zem ju socialpatriotus, izņemot Šveices, kurus viņš grib fiaslēpt! C’est degoūtant![92] Es esmu briesmīgi pārskaities uz šiem neliešiem; pretīgi klausīties viņos un par viņiem; vēl pretīgāk domāt par kopīgu darbu ar viņiem. Komedian-tisms!

Taisāmies savākt Jums materiālus par šo R. Grima bankrotu. Atbildiet, vai varat dabūt avīzi zūrcher „Volks-recht". Tur referenduma molivos un kreiso rezolūcijā Toss’ā (". II. 1917.) u. c., u. c. Jūs atradīsit galveno materiālu.

Taču zviedru kreiso vairākums droši vien ir patiess. Tas ir skaidrs. Un vajag par katru cenu palīdzēt viņiem līdz

12. V jau iepriekš saprast, cik vulgārs ir socialpaeifisms un kautskisms, palīdzēt viņiem saprast, cik nelietīgs ir Cimer-valdes vairākums, palīdzēt viņiem izstrādāt sev labu pro-gramu un taktiku jaunajai partijai.

Nudien mums vajag (mums visiem, kreisajiem Zviedrijā un tiem, kas var sazināties ar viņiem) saliedēties, pielikt visas pūles, palīdzēt, jo moments Zviedrijas partijas dzīvē, Zviedrijas un Skandināvijas strādnieku kustībā ir izšķirošs.

Tā kā Jūs lasāt zviedriski (un runājat arī), uz Jums gulstas liela daļa atbildības, ja mēs nesaprotam „internacio-nalismu“ tādā nozīmē, ka „ne mana cūka, ne mana druva“.

Esmu pārliecināts, ka Jūs darāt ļoti daudz ko. Gribētos saliedēt, apvienot kreisos, palīdzot zviedriem tik grūtā viņu dzīves brīdī. Vai šādā nolūkā nevar noorganizēt Kristianijā, Kopenhāgenā un Stokholmā tādu krievu boļševiku un kreiso grupu, kuri prastu zviedriski un varētu palīdzēt? Sadalīt darbu: savākt galvenos dokumentus un rakstus (man atsūtīja Ncrmaņa polemiku ar Mauritz Vāstberg avīzē „Politiken"[93] 28. XI. 1916. par tematu „vispirms programa, pēc tam jauna partija", bet es nevarēju saprast); izstrādāt, lai viņiem palīdzētu, savas tezes; ievietot, lai viņiem palīdzētu, vairākus rakstus. Zviedri, kas prot rakstīt vāciski, franciski vai angliski, arī varētu ietilpt šādā grupā^94.

Vai, pēc Jūsu domām, tas ir vai nav iespējams? Vai ar to ir vērts papūlēties?

Manuprāt, ir vērts, bet no tālienes, no malas es, protams, neesmu spējīgs spriest. Es tikai redzu un zinu visnoteiktākajā veidā, ka jautājums par jaunā sociālismā, patiesi revolucionārā marksisma, bet nevis nešķīstā kautskisma programu un taktiku ir dienas kārtībā visur. Tas redzams gan pēc S. L. P. un „The Internationalist"[95] Amerikā, gan pēc datiem tiklab par Vāciju (7. I. 1917. kreiso rezolūcijas), kā arī par Franciju (kreiso brošuriņa Parizē: „Les sociālistes de Zimmervvakl et la guerre"[96]) utt.

Dānijā Trirs u. c. droši vien pievienotos kreisas, marksistiskas partijas izveidošanas darbam Skandināvijā; daļa norvēģu kreiso ari. Cīņa ar Brantingu un Ko ir nopietna lieta: lai nepieciešamība piespiež nopietnāk izturēties pret revolu cionarā marksisma teorijas un taktikas jautājumiem.

Manuprāt, vajadzētu sagatavošanas darbu uz 12. V virzīt pastiprināti un vienā laikā no trim pusēm: (1) palīdzības grupa, par ko runāts iepriekš; (2) Skandināvijas kreiso grupas: uzrakstiet rakstiņu (Zviedrijas avīzēs), ka nepieciešams tūlīt nodibināt tādas grupas, lai sagatavotu programu un taktiku uz 12. V.

(3) — trešais mani sevišķi interesē nevis tāpēc, ka tas ir pats svarīgākais (svarīgāka ir iniciativa no iekšienes), bet tāpēc, ka mēs varam te palīdzēt. Piem., ja Jūs tūlīt pat. pārskatījuši Zviedrijas kreiso un labējo galveno literatūru, pamatojoties uz tās, uzmestu šāda veida tezes:

tēvijas aizstāvēšana; imperiālismā jēdziens; kara raksturs; atbruņošanās; socialpacil'isms; nacionālais jautājums; revolūcija;

„masu rīcība"; pilsoņu karš;

attiecības pret arodbiedrībām; oporlunisms un cīņa pret to utt.

teorētiskās (programas) un praktiskās (taktikas) domstarpības

+

proletariāta

diktatūra

Katrā tēzē vajadzētu būt (a) tam, ko par to teikuši (,,bū-tība“) kreisie Zviedrijā; (b) labējie turpat.

Pamatojoties uz to, rēķinoties ar kreiso poziciju Krievijā, Vācijā, Amerikā (šinī ziņā tās ir galvenās zemes), mēs varētu izstrādāt savas tezes un, publicējot tās zviedru valodā, palīdzēt zviedriem veikt sagatavošanos uz 12. V.

Dažas galvenās vietas no pašām galvenajām labējā un kreisā spārna rezolūcijām un rakstiem Zviedrijā vajadzētu šajā nolūkā pārtulkot krievu vai vācu, vai franču, vai angļu valodā.

Būtībā morāliski un politiski mēs visi esam atbildīgi par Zviedrijas jaunajiem, iui mums tiem jāpalīdz.

Jūsu stāvoklis ir ārkārtīgi labvēlīgs šādai palīdzēšanai. Rakstiet tūlīt, ko Jūs domājat par to.

So vēstuli laikam gan derētu nosūtīt kopā ar Jūsu apsvērumiem arī Ludmilai.

Cieši spiežu roku un vēlu visādus panākumus.

Jūsu Ļeņins

Nosūtīta no Ciriches uz Kriši iemiju

Pirmoreiz iespiesta 1924. g. Iespiesta pēc rokraksta

126

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs! Klāt pielieku lapiņu un manus vislabākos apsveikumus sakarā ar to.

Pagaidām nedodiet nevienam: labi bulu, ja neviens nezinātu, ka tas pa da(ai nāk no krieviem. Vai nav izpļāpājis IJsijevičs vai kāds, kas atrodas viņa tuvumā?

Lai izplatīšanu veic Šveices grupu vārdā.

Mēs šodien Cirichē esam ļoti satraukti: avīzēs „Ziiricher Post"[97] un „Neue Ziircher Zeitung"[98] 15. III ir telegramas, ka Krievijā 14. III pēc 3 dienu ilgas cīņas Petrogradā uzvarējusi revolūcija, ka pie varas esot 12 Domes locekļi, bet visi ministri apcietināti.

Ja vien vācieši nemelo, tad ir taisnība.

Ka Krievija pēdējās dienās dzīvoja revolūcijas priekšvakarā, tas ir neapšaubāmi. '

Esmu ārkārtīgi uztraukts, ka nevaru braukt uz Skandināviju!! Nepiedošu sev, ka neriskēju braukt 1915. g.I

Labākie sveicieni! Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1917. ii. 15. martā

Nosūtīta no Ciriches uz Klarani lesiiiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

127

А. М. KOLONTAJAI

16. III. 1917.

Dārgā A. M.I Nupat saņēmām valdības otrās telegramas par 1.(14.) Ill revolūciju Petrogradā. Nedēļu ilgas asiņainas strādnieku kaujas un Miļukovs + Gučkovs + Kerenskis pie varas!! Pēc ,,vecā“ Eiropas šablona...

Nekas! Šis ,,pirmās revolūcijas (no tām, ko rada karš) pirmais posms" nebūs ne pēdējais, ne arī tikai krievisks posms. Protams, mēs joprojām būsim pret tēvijas aizstāvēšanu, pret imperiālistisko slaktiņu, ko vada Šingarevs + Kerenskis un Ko.

Visi mūsu lozungi ir līdzšinējie. Avīzes „Social-Demo-krat“ pēdējā nr-ā mēs taisni teicām, ka iespējama ,.Miļu-kova ar Gučkovu, ja ne Miļukova ar Kerenski“ 208 valdība. Izrādījās un — un: visi trīs kopā. Varen mīlīgi! Palūkosimies, kā nu tautas brīvības partija (viņa taču jaunajā ministru kabinetā ir vairākumā, jo Konovalovs ir gandrīz vai pat „kreisāks*1, bet Kerenskis ir tieši kreisāks!) dos tautai brīvību, maizi, mieru... Palūkosimies!

Tagad galvenā lieta ir prese, strādnieku organizēšana revolucionārā s.-d. partijā. Cchenkeli tagad jādod nauda (apsolījis!) „tēvijas aizstāvēšanai**. Bet Ccheidzes kgs, kaut arī teica ārkārtīgi kreisas runas revolūcijas laikā vai tās priekšvakarā (kad arī Jefremovs runāja ne mazāk rrrevolu-cionari), taču, protams, viņam nevar uzticēties itin nemaz pēc visas viņa „politikas** ar Potresovu un Ko, ar Cchenkeli nil. Būtu vislielākā nelaime, ja kadeti tagad apsolītu legālu strādnieku partiju un ja mūsējie ielaistos uz „vienību** ar Ccheidzi un Ko!!

Bet tas nenotiks. Pirmkārt, kadeti nedos legālu strādnieku partiju nevienam, izņemot Potresovus un Ko. Otrkārt, ja dos, mēs tāpat kā agrāk nodibināsim savu īpašu partiju un katrā ziņā savienosim legālo darbu ar nelegālo.

Neparko atkal pēc otrās Internacionāles tipa! Neparko ar Kautski! Katrā ziņā revolucionārākā programa un taktika (tās elementi K. Libknechtam, S. L. P. Amerikā, Holandes marksistiem utt. ir) un katrā ziņā — legālā darba savienošana ar nelegālo. Republikas propagandēšana, cīņa pret imperiālismu, tāpat kā agrāk revolucionārā propaganda, aģitacija un cīņa, kuras mērķis ir starptautiska proletāriskā revolūcija un varas iekarošana „strādnieku deputātu Padomes" (un nevis kadetisko blēžu) rokās.

... Pēc „great rebellion" 1У05. — „glorious revolution"

1917.!...*

Esiet tik laipna, nosūtiet šo vēstuli Ludmilai un uzmetiet pāris vārdus, ciktāl mēs esam vienis prātis, ciktāl mums ir domstarpības, kā arī par A. M. u. c. plāniem. Ja laidīs atpakaļ mūsu deputātus, tad vienu katrā ziņā vajag atvest uz pāris nedēļiņām uz Skandināviju. Cieši spiežu roku.

Jūsu Ļeņins

Nosūtīta no Ciriches uz Stokholmu

Pirmoreiz iespiesta J924. g. Iespiesta pēc rokraksta

Red.

— pēc „liela dumpja" 1905. — „slavenā revolūcija" 1917.1

128

А. М. KOLONTAJAI

17. III. 1917.

Dārgā А. М.! Pašlaik saņēmām Jūsu telegramu, kas formulēta tā, ka skan gandrīz kā ironija (lūdzu, prātojiet nu par ,,direklivām“ no šejienes, kad vēstis ir ārkārtīgi trūcīgas, bet Petrogradā laikam ir ne tikai mūsu partijas faktiski vadošie biedri, bet arī formāli pilnvaroti Centrālās Komitejas pārstāvji!).

Nupat šai brīdī izlasīju Pēterburgas telegrāfā aģentūras 17. datuma telegramu ar jaunās valdības programu un ar vēsti, ka Bonar Law^99 ziņojot, ka cars vēl neesot atteicies un ka neesot zināms, kur viņš atrodoties.

Vakar šķita tā, ka Gučkova-Miļukova valdība ir jau pilnīgi uzvarējusi un jau sākusi vienošanos ar dinastiju. Šodien stāvoklis ir tāds, ka dinastijas nav, cars aizbēdzis, acīm redzot gatavodams kontrrevolūciju!...

Mēs esam sākuši izstrādāt tezes, kuras varbūt šovakar beigsim un tad, protams, tūliņ nosūtīsim Jums. Ja var, uzgaidiet šīs tezes, kuras izlabos (resp.[100] atcels) to, ko es rakstu pašlaik pagaidām tikai savā vārdā.

— — Nupat izdevās sastādīt kopā ar Zinovjevu tēžu pirmuzmetumu, melnrakstu, redakcijas ziņā ļoti neapmierinošu (mēs, protams, to tā neiespiedīsim), bet kas, ceru, dod priekšstatu par galveno.

Ļoti lūdzam iepazīstināt ar to Juriju un Jevg. B., un arī Ludmilu, kā arī uzmetiet mums kaut pāris vārdus pirms aizbraukšanas, — un arī obligāti norunājiet ar kādu, kas

ļ

paliek Norvēģijā, lai mūsējo nosūtītu uz Krieviju un krievisko mums. Lūdzu, izdariet to un palūdziet šo biedru, kas paliek (vai norvēģu biedru, kurš prot vāciski, franciski vai angliski), būt ārkārtīgi akuratam. Izdevumiem naudu atsūtīsim.

Manuprāt, tagad galvenais ir neļaut sevi iepīt muļķīgos mēģinājumos „apvienoties" ar socialpatriotiem (vai, vēl bīstamāk, ar svārstīgajiem, tādiem kā OK, Trockis un Ko) un turpināt darbu ar otu partiju konsekventi internacionālā garā.

Pašlaik dienas kārtībā — darba paplašināšana, masu organizēšana, jaunu slāņu, atpalikušo, lauku, mājkalpotāju, karaspēkā esošo šūniņu pamodināšana jaunās valdības sistemātiskai, pamatīgai Enllarvung* un lai sagatavotu varas iekarošanu strādnieku deputātu Padomes rokās. Tikai tāda vara var dot maizi, mieru un brīvību.

Pašlaik — galīgi pieveikt reakciju, ne par matu neuzticēties jaunajai valdībai un to neatbalstīt (ne par matu neuzticēties Kerenskim, Gvozdevam, Cchenkeli, Ccheidzem un Ko) un apbruņotiem nogaidīt, apbruņotiem sagatavot plašāku bāzi augstākam posmam.

Pastāvot preses brīvībai, vēlreiz izdot (kā materiālus pie nesenās pagātnes vēstures) mūsu šejienes lietas un paziņot mums telegrāfiski, vai mēs varam palīdzēt, rakstīdami no šejienes caur Skandināviju. Mēs baidāmies, ka ne tik drīz izdosies izbraukt no nolādētās Šveices.

Cieši spiežu roku. Jūsu Ļeņins

Novēlu visādus un visādus panākumus!

P. S. Baidos, ka tagad Petrogradā vispārēja slimība būs „vienkārši" aizraušanās, bez sistemātiskā darba jaunā tipa partijas veidošanā, nekādā gadījumā ne ā la ,.II Internacionāle". Plašumā! Celt augšā jaunus slāņus! Modināt jaunu iniciativu, jaunas organizācijas visos slāņos un tiem pierādīt, ka mieru dos tikai apbruņota strādnieku deputātu Padome, ja tā saņems varu.

Nosūtīta no Ciriches nz Stokholmu

Pirmoreiz iespiesta 1924. p. Iespiesta pēc rokraksta

V. A. KARPINSKIM

Dārgais Vjač. Al.I

Es visvisādi domāju, kā varētu aizbraukt^201'. Absoluts noslēpums — sekojošais. Lūdzu, atbildiet man tūlīt un droši vien labāk ar ekspresvēstuli (varbūt partiju neizputināsim ar kādām desmit liekām ekspresvēstulēm), lai varētu būt mierīgāks, ka neviens vēstuli nav lasījis.

Izņemiet uz sava vārda dokumentus braucienam uz Franciju un Angliju, bet es ar tiem braukšu caur Angliju (un Holandi) uz Krieviju.

Es varu uzlikt paruku.

Es nofotografēšos jau parūkā, un Bernē konsulātā es ieradīšos ar Jūsu dokumentiem, jau uzlicis paruku.

Tad Jums jāpazūd no Ženevas vismaz uz dažām nedējām (iekām nesaņemsit no Skandināvijas telegramu no manis): pa šo laiku Jums ārkārtīgi nopietni jāpaslēpjas kalnos, kur pansiju mēs par Jums, protams, samaksāsim.

Ja esat ar mieru, sāciet tūliņ sagatavošanos Joti ļoti enerģiski (un ļoti slepeni), bet man katrā ziņā tūlīt atrakstiet

Jūsu Ļeņins

Apdomājiet visus ar to saistītos praktiskos soļus un rak stiet sīki. Rakstu Jums, jo esmu pārliecināts, ka starp mums viss paliks absolūtā noslēpumā.

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīto 1917. p. 19. martā Nosūtīto no Cirtoties nr Zenevh Pirmoreiz iespiesta 1926. и

V. A. KARPINSKIM

Dārgais biedril Nosūtīju Jums (caur Inesi) divu savu ,,Pravdai“ domāto rakstu^210 norakstus — lai Jūs informētu, lai sadziedātos.

Atpakaļ tie man nepieciešami pirmdien: ja vajadzīgs, nosūtiet kā ekspresvēstuli un nonesiet uz dzelzceļa staciju. Esiet uzmanīgi attiecībā uz blokiem ar načaloviešiem2": mēs esam pret tuvināšanos ar citām partijām, inēs esam pnr to, ka strādnieki jābrīdina no Ccheidzes. Katrā zipāl Ccheidze acīm redzot svārstās: sal., kā vipu lieli ,,Temps“[101] 22. martā un daudzas cilas avīzes. Mēs esam pnr CK Krievijā, par ,,Pravdu“, par savu partiju, pnr proletārisku miliciju, kas veic priekšdarbus mieram un sociālismam.

Sveiciens! Jusu Ļeņins

Oulianoff. Spiegelg. 14". Zurich. I.

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīto 1917. .0. 24. marta Nosūtīta uz Zenevu Pirmoreiz iespiesta 1930. 0

А. V. LUNAČARSKIM^213

Cienījamais biedri Anatolij Vasiļjevič!

Attiecībā uz apspriedi manas personīgās domas (Jūsu vēstuli es nosūtu tālāk Zinovjevam), ka tā tagad lietderīga tikai tad, ja tajā piedalās cilvēki, kas gatavi brīdināt proletariātu ne tikai no gvozdeviešiem 2l\ bet arī no Čcheulzes svārsti.Samīs.

Manuprāt, te ir kodols mūsu stāvoklim partijas iekšienē un, ja tā var izteikties, ap partiju esošajam stāvoklim.

Tieši tāpēc es nešķiežu laiku nevienai apspriedei ar Mar-tovu un Ko.

Mūsu partijas patstāvība un savrupība, nekāda tuvināšanās ar citām partijām — tās man ir ultimativas prasības. Bez tā nevar palīdzēt proletariātam iet caur demokrātisku apvērsumu uz komūnu, bet citādiem mērķiem kalpot es nesāktu.

Ar cilvēkiem un grupām, kas ir vienis prātis par šo galveno, ar tiem es personīgi būtu par apspriešanos.

Es ļoti priecātos, ja varētu aprunāties ar Jums vienkārši, bez jebkādām formālām apspriedēm, un uzskatītu to sev personīgi (un lietai) par derīgu.

No visas sirds apsveicu Jūs no savas puses un cieši spiežu roku, sūtu sveicienu Jums abiem arī no Nadježdas Konstantinovnas.

Ar biedrisku sveicienu. Ļeņins

Mana adrese:

Wl. Ulianovv. Spiegelgasse. 14" (bci Kammerer). Zurich. I.

Pzraksllta 1917. g., pirms 25. marla Nosūtīta uz 7.encvu

Iespiesta pčc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 193 b. g.

132

V. A. KARPINSKIM

Dārgais biedri!

Nosūtīju Jums ar Ineses starpniecību norakstus no 2 manām vēstulēm, kas rakstītas ,,Pravdai“. Ceru, ka esat izpildījis manu lūgumu un šodien (svētdien) vai rītdien nosūtījis tās man atpakaļ ekspresvēstulē.

Pēc otrdienas (otrdienas vakarā šeit lasu) 214 nosūtīšu Jums vēstules Nr. 3 norakstu^215. Domāju, ka tad mums būs viegli sadziedāties par taktiku.

Lunačarskis man atrakstījis, piedāvādams „apspriedi**. Es atbildēju: personīgi ar Jums (ar Lunačarski) runāt esmu ar mieru^210. (Viņš būšot Cirichē.) Bet apspriedē piedalīties esmu ar mieru vienīgi ar noteikumu, ka strādniekus brīdina no Ccheidzes svārstīšanās. Viņš (Lunačarskis) neatbildēja uz to.

Tātad aprobežosimies ar personīgu sarunu.

Ccheidze acīm redzot svārstās: sal. ,,Le Temps" 22. martā lieli Čcheidzi; 24. martā lamā Čcheidzi.

Aina ir skaidrai!

Tāpēc es mazliet baidos, ka Jūs esat pārāk ātri pasteidzies sastādīt kopīgu rezolūciju (šodien es to kopā ar savu rakstu nosūtīju ,,Pravdai“ uz adresi: Herrn Fūrstenberg. Boulevard Hotel. Kristiania. Varat sūtīt rakstus turp, pieminot, ka tie domāti ,,Pravdai“ un ka adresi esmu devis es; par principiāliem rakstiem derētu iepriekš mums abiem sadziedāties).

,,Pravdai“, jādomā, vajadzīgi raksti. Es vismaz rakstu a n v i s i e m d raugiem ieteicu г а к stīt

17 35. sēj

Baidos, ka Jūs steidzaties ari apvienoties ar „vperjodie-šiem".

Jūsu rezolūcijā beigas ir labas (paspēju tikai pavirši iemest acis: bija jāsūta projām), bet sākums (par demokrātiju vispār) man šķita ļoti slikts.

Par apvienošanos ar ,,Vperjod“. Ks nosūtīju telegramu uz Skandināviju aizbraucošiem mūsu partijas biedriem:

„Notre tactique: mēfiance absolue, aucim soutien nouveau gouvernement, Kerensky surtout soupyonnons, armement proletariat senie garantie, election immediate domna de Petrograd aucun rapprochement autrcs partin'"[102].

Pēdējais — conditio sine qua non^103.

Ccheidzem mēs neuzticamies.

Mūsu deputāti un Kameņevs jau ir Petrogradā vai šinīs dienās būs. CK ir Petrogradā (avīzē „Frankfurter Zei-tung“[104] bija fragmenti no viņas manifesta, jauki I), ,,Pravda“ ir. Mēs esam par šās partijas saglabāšanu absolūti, pret jebkādu apvienošanos ar OK.

(OK laikam Petrogradā nav, jo avīzes „Frankfurter Zei-tung“ un „Vossische Zeitung"[105] sīki ziņo par Čcheidzes un Ko 16. marta uzsaukumu^217 — tur nav ne vārda par OK.)

Tieši Satversmes sapulces vēlēšanām (vai Gučkova un Miļukova valdības gāšanai) mums vajadzīga īpaša, mūsu partija, kas, manuprāt, sevi pilnīgi attaisnojusi 1914.— 1917] gadā.

Tātad? Vai vperjodieši grib iestāties, godīgi iestāties šaja partijā?

jj t -i- -f- -i^102 -i--T^102

Negrib? Uz „piekāpšanos^1' un „kaulēšanos" es neielaidīšos.

Aprunājieties ar viņiem no sirds un ne vienreiz vien un

atrakstiet man, lai man otrdien (visvēlākais trešdienas rītā) būtu Jūsu atbilde.

Vai uzņemsities pārrakstīt uz mašinas 2 eksemplāros (vai 1 eks.) par vismaz tikpat lielu maksu kā pagājušo reizi manu manuskriptu, 500 lappuses (rakstītas ar roku, astot-daļloksnes lielumā?)218. Es šo manuskriptu tūliņ pat izdotu Petrogradā.

Būšu loti pateicīgs!

Atbildiet.

Cieši spiežu roku.

Jūsu Ļeņins

P. S. Ludmila aizbraukusi no Stokholmas. Uz Stokholmu nerakstiet!

P. P. S. Vai Jūs un Olga brauksit uz Krieviju, ja radīsies iespēja, un kad? Kas vēl -brauktu no Ženevas?

U z raksi i la 1917. g. 25. martā

Nosūtīta no Ciriches uz Ženevu

Pirmoreiz nesaīsināti iespiesta 1930. g. Iespiesta pēc rokraksta

17й

INESEI ARMANDAI

Dārgais draugs!

.lūs, kā redzams, pārliecīgi nervozējat — ar to izskaidroju vairākas teorētiskas „dīvainības" Jūsu vēstulēs.

Nevajagot atšķirt 1. un 2. revolūciju vai 1. un 2. posmu??

Taisni vajag. Marksisms prasa, ka jāatšķir Šķiras, kas darbojas. Krievijā pie varas nav tā Šķira, kas agrāk. Tā tad arī revolūcija gaidāma pavisam, pavisam citāda.

Manai frāzei par Miļukovu atbalstu strādniekiem ir (man šķita) skaidra jēga: ja Miļukovu kgi īstenībā gribētu pāvi sam iznīcināt monarchiju, viņiem vajadzētu atbalstīt strādniekus. Tikai!

Revolūciju nevar padarīt par „dieviņu". Kerenskis ir revolucionārs, bet pļāpa, sīks melis, strādnieku krāpējs. Gandrīz nav šaubu, ka pat S.-Peterburgā „Strādnieku un zaldatu deputātu Padomē" vairākumu viņš ir apmuļķo jis (ar svārstīgā putrotajā Čcheidzes palīdzību). Bet kas būs ar laukiem?

Pilnīgi iespējams, ka uz kādu laiku strādnieku un zemnieku vairākums patiešām būs par imperiālistisku karu (ko Gučkovi + Miļukovi iztēlo par „republikas aizstāvē šanu").

Būtu labi, ja kāds brīvs cilvēks (vēl labāk — grupa, bet. ja tādas nav, tad kaut vai viens) uzņemtos savākt no visām ārzemju avīzēm v i s a s telegramas (pēc iespējas arī rak stus) par Krievijas revolūciju.

Materiala milzums. Izsekot nav pa spēkam.

Uz Krieviju, jādomā, netiksim!! Anglija nelaidīs. Caur Vāciju neiznāk.

Sveiciens! Ļeņins

Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

Uzrakstīta 1017. о•. starp 25. un 31. marļu

Nosūtīta no Cīr ielies uz Klarani

134

J. GAŅECKIM

30. HI. 1917

Dārgais biedri! No visas sirds pateicos par pūliņiem un palīdzēšanu. Izmantot tādu cilvēku pakalpojumus, kam sakars ar žurnālā ,,Kolokol“ izdevēju, es, protams, nevaru. Šodien es Jums aiztelegrafēju, ka vienīgā cerība izrauties no šejienes, tā ir Šveices emigrantu apmaiņa pret internētiem vāciešiem. Anglija neparko nelaidīs cauri ne mani, ne internacionalistus vispār, ne Martovu un viņa draugus, ne Natansonu un viņa draugus. Černovam angļi likuši braukt atpakaļ uz Franciju, kaut gan viņam cauri braukšanai bijuši visi papīri!! Skaidrs, ka Krievijas proletāriskajai revolūcijai nav niknāka ienaidnieka par Anglijas imperiālistiem. Skaidrs, ka angļu-franču imperiālistiskā kapitala rokas puisis un krievu imperialists Miļukovs (un Ko) spējīgi uz nišu ko, uz krāpšanu, uz nodevību, uz visu, uz visu, lai kavētu internacionalistu atgriešanos Krievijā. Vismazākā uzticēšanās šinī ziņā gan Miļukovam, gan Kerenskim (kas ir tukšs pļāpa un pēc savas objektivās lomas Krievijas imperiālistiskās buržuāzijas aģents) būtu tieši pazudinoša strādnieku kustībai un mūsu partijai, robežotu ar internacionālisma nodevību. Vienīgā, bez pārspīlējuma vienīgā cerība mums nokļūt Krievijā,'tā ir — nosūtīt, cik vien iespējams, drīzāk uz Krieviju uzticamu cilvēku, lai „strādnieku deputātu Padome" ar savu spiedienu panāktu, ka valdība apmaina Šveicē dzīvojošos emigrantus pret internētiem vāciešiem. Rīkoties vajag ārkārtīgi enerģiski, katrs solis jāprolokolē, nav jāžēlo nauda telegramām, jāsavāc dokumenti pret Miļukovu un Ko. kuri spējīgi lietu novilcināt.

barot ar solījumiem, šmaukt utt. Jūs varat iedomāties, kas tā mums visiem par mocību — tādā laikā sēdēt šeit.

Tālāk. Uzticama cilvēka sūtīšajia uz Krieviju vēl vajadzīgāka principiālu apsvērumu dēļ. Ārzemju avīžu pēdējās ziņas arvien skaidrāk norāda uz to, ka valdība, ar tiešu Kerenska palīdzību un pateicoties nepiedodamām (maigi izsakoties) Ccheidzes svārstībām, krāpj un ne bez sekmēm krāpj strādniekus, iztēlojot imperiālistisko karu par „aizsargāšanās" karu. Pēc S.-Pēterburgas telegrāfā aģentūras 30. III.

1917. telegramas, Ccheidze pilnīgi ļāvies piekrāpties ar šo lozungu, ko esot pieņēmusi — ja ticam šim avotam, kurš, protams, vispār nav drošs, — arī strādnieku deputātu Padome. Katrā gadījumā, pat ja šī ziņa nebūtu pareiza, tomēr šādas krāpšanas draudi, bez šaubām, ir milzīgi lieli. Visi partijas pūliņi jāvērš uz cīņu pret tiem. Mūsu partija apkaunotu sevi uz visiem laikiem, politiski nogalinātu sevi. ja tā ielaistos uz šādu krāpšanu. Spriežot pēc kādas ziņas, Muranovs kopā ar Skobelevu esot atgriezies no Kronštates. Ja Muranovs braucis turp Gučkovu-Miļukovu Pagaidu valdības uzdevumā, tad es ļoti lūdzu Jūs pateikt (ar uzticama cilvēka starpniecību) un nodrukāt, ka es to kategoriski nosodu, ka jebkāda tuvināšanās ar tādiem, kas svārstās uz socialpatriotisma pusi un stāv dziļi aplamajā, dziļi kai tīgajā socialpacifistiskā, kautskiskā Ccheidzes un Ko pozi cijā, pēc manas visdziļākās pārliecības, ir strādnieku šķirai kaitīg a, bī st am a, nepieļau j a m a.

Es ceru, ka Jūs esat saņēmis manas „Vēstules no tālienes", 1.—4. nr-us"10, kur es attīstīju šo uzskatu teorētiskos un politiskos pamatus. Ja šīs vēstules gājušas zudumā vai nav sasniegušas Pelrogradu, lūdzu, telegrafējiet man, un es izsūtīšu norakstus.

Nav šaubu, ka Petrogradas strādnieku un zaldatu deputātu Padomē ir lielā skaitā un, kā redzams, pat pārsvarā (1) Kerenska piekritēji, kurš ir imperiālistiskās buržuāzijas bīstamākais aģents un kurš piekopj imperiālismu, t. i., aizstāv un attaisno laupīšanas, iekarošanas karu, ko ved Krievija, karu, ko sedz ar skanīgu frāžu un tukšu solījumu plūdiem; (2) Ccheidzes piekritēji, kurš bezdievīgi svārstās uz socialpatriotisma pusi un pilnīgi piekrīt visai kautskisma vulgaritātei, visām tā aplamībām. Pret abiem virzieniem mūsu partijai jācīnās visneatlaidīgākā, visprincipiālākā, vissīvākā, visnesaudzīgākā veidā. Un es personīgi ne mirkli nešaubos pateikt un pateikt presē, ka es uzskatu par labāku pat to, ka tūlīt notiek šķelšanās ar kuru katru mūsu partijas biedru, nekā piekāpšos Kerenska un Ko socialpatrio-tismain vai Ccheidzes un Ko socialpacifismam un kaut-skismam.

Par katru cenu man jāprasa, lai Petrogradā no jauna izdod — kaut vai ar virsrakstu „No carisma pēdējo gadu vēs-tures“ — šejienes avīzi ,,Social-Demokrat“, Ļeņina un Zinovjeva brošuru par karu un sociālismu 220, žurnālu ,,Kommuņist“ un krājumu „Sborņik SociaI-Demokrata“. Bet visvairāk un vispirms fezes no avīzes ,,Social-Demokrat“ 47. nr-a (13. X. 1915.)221. Šīs tezes tagad ir ārkārtīgi svarīgas.

Šajās tēzēs tieši, skaidri, precizi pateikts, kas mums jādara. ja Krievijā noliek revolūcija, pateikts U/2 gada pirms revolūcijas.

Šīs tezes izcili, burtiski apstiprinājusi revolūcija.

Karš no Krievijas puses nav mitējies un nevar mitēties būt imperiālistisks, kamēr (1) pie varas ir muižnieki un kapitālisti, buržuāzijas Šķiras pārstāvji; (2) kamēr pie varas ir tādi šās buržuāzijas tieši aģenti un kalpi kā Kerenskis un citi socialpatrioti; (3) kamēr carisma līgumi ar angļu-franču imperiālistiem joprojām paliek spēkā (Gučkova-Mi|ukova saldība ārzemēs tieši paziņojusi — nezinu, vai viņa to darījusi arī Krievijā, — ka viņa esot uzticīga šiem līgumiem). Tie ir laupīšanas līgumi par Galicijas, Armēnijas, Konstantinopoles utt., u. tml. sagrābšanu; (4) kamēr šie līgumi nav publicēti un nav atcelti; (5) kamēr nav izbeigta vispār visa Krievijas savienība ar angļu un franču buržuāziskajām, imperiālistiskajām valdībām; (6) kamēr valsts vara Krievijā nav pārgājusi no imperiālistiskās buržuāzijas (vienkārši solījumi un ,,pacil'isliski“ paziņojumi, lai kā tiem ticētu muļķīši Kautskis, Čcheidze un Ko, nepadara buržuāziju par n e - buržuāziju) proletariāta rokās, kurš vienīgais, ar nosacījumu, ka viņu atbalsta trūcīgā zemniecības daļa, spējīgs nevis vārdos, bet darbos saraut sakarus ar kapitala interesēm, ar imperiālistisko politiku, izbeigt citu zemju laupīšanu, pilnīgi atbrīvot

lielkrievti apspiestās tautas, izvest karaspēku no Armēnijas un Galicijas tūliņ pat utt.; (7) vienīgi proletariats, ja viņš atbrīvosies no savas nacionālās buržuāzijas ietekmes, spēj iedvest patiesu uzticību visu karojošo zemju proletāriešiem un ar viņiem sākt miera sarunas; (8) šie proletāriskie miera noteikumi precizi un skaidri izteikti gan avīzes „Social- Demo к г at“ 47, nr-ā, gan manā vēstulē Nr. 4

No tā skaidrs, ka lozungs: mēs tagad Krievijā aizstāvam republiku, mēs tagad vedam „aizsargāšanās karu“, mēs ka rosini pret Vilhelmu, mēs karojam par Vilhelma gāšanu, — ir vislielākā strādnieku krāpšana, vislielākā viņu apšmauk Sana!! Jo Guekovs-Ļvovs-Miļukovs un Ko ir muižnieki un kapitālisti, muižnieku un kapitālistu Šķiras pārstāvji, imperiālisti, kas karo par tiem pašiem laupīšanas mērķiem, pamatojoties uz tiem pašiem carisma slēgtajiem laupīšanas līgumiem, savienībā а г to pašu imperiālistisko, laupīlkāro Anglijas, Francijas un Itālijas buržuāziju.

Aicinājums vāciešiem, ko raida buržuāziskā un imperiālistiskā republika Krievijā: „gāziet Vilhelmu" ir Francijas socialšovinistu, sociālismā nodevēju Žila Geda, Sambas un Ko melīgā lozunga atkārtojums.

Vajag ļoti populāri, ļoti skaidri, bez gudriem vārdiem pateikt strādniekiem un zaldātiem, ka gāzt vajag ne tikai Vilhelmu, bet arī Anglijas karali un Itālijas karali. Tas pirmkārt. Bet otrais un galvenais — gāzt vajag bur-iua z i s kās valdības un sākt ar Krievi] u, jo citādi mieru gūt nevar. Iespējams, ka Gučkova-Miļukova valdību mēs tūliņ pat ,,gāzt“ nevaram. Lai nu tā būtu. Bet tas nav arguments, lai runātu nepatiesību!! Strādniekiem vajag teikt patiesību. Vajag teikt, ka Gučkova-Miļukova un Ko valdība ir imperiālistiskā valdība, ka strādniekiem un zemniekiem vajag vispirms (vai nu tagad, vai pēc Satversmes sapulces vēlēšanām, ja ar to nepiešmauks tautu, nenovilcinās vēlēšanas līdz pēckara laikam, momenta jautājumu no šejienes nevar atrisināt), vispirms vajag nodot visu valsts varu strādnieku šķiras, kapitala ienaidnieka, imperiālistiskā kara ienaidnieka, rokās, un tikai tad viņiem ir tiesību aicināt gāzt visus karaļus un visas buržuāziskās, valdības.

Pacentieties, dieva dēļ, nogādāt visu to uz Petrogradu gan

,,Pravdai“, gan Muranovam, gan Kameņevam n. c. Dieva dēļ, dariet visu, lai to nosūtītu ar visuzticamāko cilvēku. Vislabāk būtu, ja brauktu uzticams, gudrs puisis, tāds kā Kuba (viņš izdarītu lielu pakalpojumu visai vispasaules strādnieku kustībai), un palīdzētu mūsu Petrogradas draugiem!! Ceru, ka jūs to izdarīsit!! Izdarīsit visu iespējamo.

Apstākļi Petrogradā ir ārkārtīgi grūti. Patrioti-repub-likaņi sasprindzina visus spēkus. Mūsu partiju grib noslīcināt samazgās un netīrumos Čeruomazovn ..lieta" — nosūtu par viņu dokumentu^222) utt., utt.

Uzticēties ne Ccheidzem ar Ko, ne Suchanovam, ne Slek lovam u. c. nedrīkst. Nekādas tuvināšanās ar citām par tijām, ne ar vienu! Ne par matu uzticības un atbalsta Gučkova-Miļukova un Ko valdībai!! Nesamierināmi jo nesamierināmi propagandēt internacionālismu un cīņu pret republikānisko šovinismu un socialšovinismu visur, gan presē gan strādnieku deputātu Padomē, organizēt mūsu par tiju — lūk, kur ir lietas būtība.

Petrogradas sakariem ar Stokholmu nežēlojiet naudu!.

Ļoti lūdzu, dārgais biedri, telegrafējiet man par šās vēstules saņemšanu un vispār turiet mani visādā ziņā au courant^106. Ceru. šai darbā palīdzēs arī mūsu draugi Zviedrijā

Cieši spiežu roku! Jūsu Ļeņins

Nosūtīta no Ciriches uz Stokholmu

Pirmoreiz iespiesta 1921. о Iespiesta pēc rokrakstu

133

V. A. KARPINSKIM

Dārgie draugi!

Tātad treSdien mēs braucam caur Vāciju.

Rīt tas izšķirsies galīgi.

Jums nosūtīsim veselu kaudzi sainīšu ar mūsu grāmatām. papīriem un lietām un lūgsim tos citu pēc cita nosūtīt uz Stokholmu tālākai pārsūtīšanai mums uz Petrogradu.

Bet Jums nosūtīsim naudu un CK mandatu visas sarak stīšanās veikšanai un lielu pārzināšanai.

Domājam izlaist skrejlapiņu „Atvadīšanās vēstule Šveices strādniekiem"22" vācu valodā, franču valodā un itāliešu valodā.

Franciski pārtulkot Inese nepaspēs: ceru, izdarīsit un iz dosit Jūs (ar Gilbo).

Italiski pārtulkot un izdot man apsolīja kāds šejienes biedrs (kas prot vācu valodu un itāliešu valodu) Julius Mimiola*.

(Krummgasse. 2.)

Ziirich. 4.

Fs iedevu viņam Jūsu adresi. Kad Jums būs šī brošuriņa vācu valodā, nosūtiet to viņam (un vēstuli vācu valodā) un naudu izdošanai.

((Te Jums būs vēl kāda šejienes kreisā vācieša adrese, kurš izdeva Cimervaldes kreiso lapiņu Nr. 1 un izdošanā var vēl būt derīgs: TIerrn Karl Schnepf. Thurwiesenstrasse. 8. Ziirich. Fs viņam iedošu Jūsu adresi.))

Vislabākie sveicieni un tūkstoši novēlējumu.

Cieši spiežu roku.

Jūsu Ļeņins

•luliuss Mimiola. tied.

Р. S. Braukšanai mēs ceram savākt naudu kādiem 12 cilvēkiem, jo mums loti palīdzēja biedri Stokholmā.

P. S. Manām vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2, kas sūtītas „Prav-dai“ „Vēstules no tālienes"), lūdzu, izgatavojiet 2—3 norakstus uz visplānākā papīra nosūtīšanai (biedru informēšanai) uz Parizi un pa Sveici.

Sarakstīšanos ar Parizi nodosim Jums: Jums jāatrod grāmatu sējējs (ārkārtīgi uzticams), lai varētu nosūtīt vēstules uz Parizi grāmatu vākos (un jāiemācās ķimija).

P. P. S. Ar Abramoviču (paziņojiet viņam, lai steidzas braukt, t. i., sagatavoties: braucam trešdien) vienojieties sīki jo sīki par sarakstīšanos ar Sodefonu un par manas lamas izdošanu.

Iespiesta pēc rokrakstu

Uzrakstīto 1917. g. 2. vai 3. apriti Sosūtila no Cirichcs uz Zenevu Pirmoreiz iespiesta 1930. g

V. A. KARPINSKIM

12. IV. 1917. g.

Dārgais draugs! Ceru, ka vēstule tomēr nonāks līdz jums tāpat kā Jums sūtāmās avīzes. Saku: „Tomēr", jo saziņā šanās grūtības ar ārzemēm ir neticami lielas. Mūs izlaida cauri, saņēma šeit ar traku rīdīšanu, bet ne grāmatas, ne manuskriptus, ne vēstules līdz šim nesaņemam. Acīm ro dzot kara cenzūra strādā brīnišķīgi — pat pārāk centīgi, jo jūs, protams, zināt, ka mums nekur ne ēnas par karu na% bijis un nevarēja būt.

Manuskripta — agrarā — pārrakstīšanu, lūdzu, apturiet jo es šeit atradu 1 jau saliktu eksemplāru. Tajā trūkst ,,slē dziena" beigu, proti, sākot ar vārdiem:

„Visa zemniecība un viss proletariats ir pret privatīpa šumu uz zemi. Junkuriski buržuāziskās Krievijas izveidoša nas reformatoriskais ceļš visādā ziņā paredz saglabāt vecā zemesīpašuma pamatus un lēnu... (?)“.

Lūk, sākot ar šiem vārdiem, slēdziena beigu nav.

Būšu ļoti pateicīgs, ja, sākot ar šiem vārdiem un līdz slē dziena beigām, izgatavosit 4—5 norakstus un nosūtīsit tos t) man personīgi; 2) „Pravdai"; 3) uz Stokholmu pēc jums iedotās adreses. Cerēsim, ka no šiem eksemplāriem saņemšu kaut vienu.

Atrakstiet man ar atklātni uz „Pravdas" adresi, bet labāk M. T. Jeļizarovam (priekš V. I.) ŠiroV.ajas ielā 48, dz. 24 Petrogradā, ar atklātni — vai šo vēstuli esat saņēmis un kad esat nosūtījis slēdziena beigu norakstus.

Aizbraucām lieliski. Platonu neielaida Mi|ukovs

Šejienes atmosfēra — buržuāzijā traki rīda pret mums. Strādnieku un zaldatu vidū — simpātijās.

Sociāldemokrātu vidū „revolucionārās aizsardzībniecības" uzvara (tagad esot ko aizsargāt — republiku pret Vilhelmu). Čcheidze un Ko, Steklovs (Petrogradas strādnieku un zaldatu deputātu Padomes vadoņi) pilnīgi noslīdējuši pie revo tucionarās aizsardzībniecības. Čcheidze blokā ar Potresovu. Visi gaudo un bļauj par visas KSDSP „vienību^1'. Mēs. protams, esam pret.

22. IV. 1917. g. Pctrogradā boļševiku (mūsu partijas) Vis krievijas konfereuce ri*.

Atrakstiet, vai ir izdota mūsu „Atvadīšanās vēstule", kā tās valodās un kā veicas pārdošana.

Atrakstiet, vai avīzes saņēmāt (nosūtu Jums „Pravdas" komplektu un izgriezumus no buržuāziskajām avīzēm). Mazliet labāk informējiet Parizi un Šveici. Cieši spiežu roku.

Jūsu V;. Uļjanovu

sosūtita no I'drogradax uz Zenevu Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta /923. и noraksta

137

CENTRĀLĀS KOMITEJAS ĀRZEMJU BIROJAM

17./30. augustā 1917. Dārgie draugi! Ar lielām pūlēm, pēc ilgām uzspiesta pārtraukuma nedēļām, šķiet, izdodas atjaunot sarakstīšanos. Protams, lai tas pilnīgi izdotos. Jums pastiprināti jāpūlas un jāpastrādā, lai to noorganizētu arī no savas puses.

Neķītrā melu kampaņa, ko buržuāzijā sacēlusi sakarā ar to, it kā Gaņeckis, Kolontaja un daudzi citi spiegotu vai piedalītos spiegošanā, ir, protams, nelietīgs aizsegs karagājienam pret internacionalistiem, ko izdara mūsu brašie „republikāņi", kuri vēlas „izdevīgi atšķirties" no carisma ar apmelošanu.

(1) Kaut kur Krievijas avīzēs lasīju, ka Gaņeckis un Radeks publicējot atsaukumu. Nezinu, vai tas taisnība. Bet tas ir nepieciešams. Vajag, pirmkārt, lai Radeks aizrakstītu uz Parizi un dabūtu pēdējās Parizē nolikušās (KSDSP dažādo frakciju) viņa tiesāšanas protokolus. Par šo tiesāšanu Lunačarskis, skarbi uzbrukdams nelietīgajiem apmelotājiem, jau sen pastāstīja avīzē „Novaja Žizņ". Bet tas ir par maz. Vajag papūlēties dabūt protokolus vai vismaz nesaīsinātu tiesas spriedumu un, ja to nav iespējams izdot, pārrakstīt uz mašinas vairākos eksemplāros un atsūtīt šurp. Ja nav iespējams dabūt protokolus vai spriedumu, būtu vēlams dabūt kaut vai kāda parizieša, kas piedalījies tiesas sēdē, rakstisku atstāstījumu par tiesāšanu un izdot krievu valodā kaut vai mazu brošūru (Kristiānijā ir krievu tipogrāfijā), lai dokumentāli atspēkotu riebīgos apmelojumus. Brošūru kaut vai nelielā daudzumā pārsūtīt izdosies, izvilkumiem no tās jāparādās žurnālā „Arbeiterpolilik", avīzēs ,,Politiken“, „Demain“[107] utt.

(2) Tikpat nepieciešams, lai Gaņeckis dokumentāli atspēkotu apmelotājus, drīzāk izdodams financialu pārskatu par savu tirgošanos un savām „darīšanām" ar Sumensonu (kas tā ir par personu? Pirmā dzirdēšana!) un ar Kozlovski (vēlams, lai pārskatu pārbaudītu un ar parakstu apliecinātu kāds zviedru notārs vai vairāki Zviedrijas sociālisti, parlamenta locekļi). Tāpat nepieciešams iespiest telegramu tekstu (Krievijas avīzēs, avīzē „Russkaja Voļa“, nedēļas avīzē „Bez jišņicli slov“ 226 u. c. jau bija, bet, jādomā, ne jau pilnīgs) un iztirzāt, izskaidrot katru telegramu.

Pret šo nelietīgo dreifusiadi, pret šo apjnelošanu vajag cīnīties, izlaižot brošūru un drīzāk, nežēlojot darbu, pūles, naudu, lai atmaskotu apmelotājus un pēc iespējas palīdzētu tiem, kas apcietināti sakarā ar šo nelietīgo, melu pilno apsūdzību.

(3) Kā ir ar mūsu Centrālās Komitejas ieceltā ārzemju biroja naudas lietām? Pēc jūlija vajāšanām skaidrs, ka mūsu CK palīdzēt nevar (vismaz es tā domāju). Rakstiet, vai ir izdevies savākt kaut ko ar Zviedrijas kreiso palīdzību un vai birojs spēs noturēties? Un biļetens? Cik numuri izdoti un kādās valodās?228 Vai Gilbo rīcībā bija visi numuri? Vai jums ir avīzes „Domain" komplekts? Vai biļetens tika nogādāts uz Ameriku, ziemeļu un dienvidu? Par visu to rakstiet sīkāk.

(4) Pie tā paša. Neatceros, kāds stāstīja, šķiet, ka Stokholmā pēc Grima un neatkarīgi no viņa esot parādījies Mors. Ka nelietis Grims kā „centrists" kautskietis ir izrādījies spējīgs nelietīgi tuvināties ar ,,savu“ ministru, par to es nebrīnos: kas noteikti nesarauj sakarus ar socialšovinis-liem, tas vienmēr riskē nokļūt šādā nelietīgā stāvoklī. Bet kas par cilvēku ir Mors? Vai pilnīgi un vai absolūti pierādīts, ka viņš ir godīgs cilvēks? ka viņam nav un nekad nav bijis ne tiešas, ne netiešas saostīšanās ar Vācijas social-imperialistiem? Ja taisnība, ka Mors ir Stokholmā, un ja Jūs ar viņu esat pazīstams, tad es ļoti ļoti lūgšu, noteikti lūgšu, neatlaidīgi lūgšu darīt visu, lai stingri jo stingri un

pēc visiem dokumentiem to pārbaudītu. Te nav, t. i., nedrīkst būt vietas ne vismazākajām aizdomām, pārmetumiem, baumām u. tml. Ļoti nožēloju, ka „Cimervaldes ko-misija“ nav stingrāk nosodījusi Grimu! 22‘ Vajadzēja stingrāk!

(5) Es neapšaubāmi esmu bijis un būšu pret piedalīšanos Stokholmas konferencē 228. Jāpiezīmē, ka visu šo vēstuli es rakslu personīgi savā vārdā, jo man nav bijis iespējams ne pavaicāt CK, ne pat sazināties ar to. Tāpēc atbildiet man sevišķi sīki un pievienojiet savai vēstulei oficiālu, detalizētu, lietišķīgu, dokumentālu savu (kā visa biroja) pārskatu GK-jai, es nosūtīšu tālāk.

Tātad es absolūti esmu pret piedalīšanos Stokholmas konferencē. Kameņeva rakstu (vai esat redzējuši avīzi „No vaja Žizņ"? jums tā jāabonē) es uzskatu par vislielāko muļķību, ja ne nelietību, un par to jau rakstīju CK un presei. Laime, ka Kameņevs runājis tikai savā vārdā ud citi boļševiki atteicās no viņa uzskatiem.

Piedalīšanos Stokholmas konferencē un kurā katrā citā kopā ar ministriem (un neģēļiem) Cernovu, Cereteli, Sko beļevu un ar viņu partijām es uzskatu par tiešu nodevību un izteikšu šādas domas presē vienalga pret ko. Ja „Cimervaldes komisijā1^108 (spriežot pēc socialšovinista Rozanova ziņojuma) ir izdevies gandrīz noraidīt vai pa pusei noraidīt Stokholmu, tad tas ir ļoti labi. Bet „gandrīz" un „pa pusei" nekur neder, un visa šī ,,pa pusei" socialšovinistiskā Cimer valdes komisija, kas atkarīga no itāliešiem un ledeburiešiem, kuri vēlas „vienību" ar socialšovinistiem, ir ļoti kaitīga iestāde.

(6) Mēs izdarām ļoti lielu, nepiedodamu kļūdu, novilcinot vai atliekot kreiso konferences sasaukšanu III Internaciona Ies dibināšanai. Tieši tagad, tieši tad, kad Cimervalde tik apkaunojoši svārstās vai pavada laiku piespiestā bezdar bībā, tieši tagad, kamēr Krievijā vēl ir legālā (gandrīz legālā) internacionalistiska partija ar vairāk nekā 200 000 (240 000) biedriem^108 (kas kara laikā nav nekur visā pasaulē), tieši tagad mūsu pienākums ir sasaukt kreiso konferenci, un mēs būsim tieši noziedznieki, ja šo sasaukšanu пока-

vēsim (boļševiku partiju Krievijā dienu no dienas arvien vairāk iedzen pagrīdē).

Konferencei nauda atradīsies. Ir iespēja izlaist vairākus numurus viņas biļetena. Viņai ir centrs Stokholmā. Ir „balsts": franču (,,Demain“) un angļu (Amerikas „Sociālistiskā strādnieku partija"; tās delegāts Reinšteins* šinīs dienās bija Pēterburgā, jādomā, būs arī Stokholmā) — tomēr bez S. L. P. (Amerikas „Sociālistiskās strādnieku partijas") ir vēl angļu balsts, gan Tom Mann** Anglijā, gan turienes mazākumi British Soc. Party*** iekšienē, gan Skotijas sociālisti, gan „The International"**** Amerikā.

Tagad atlikt kreiso konferences sasaukšanu būtu taisni uoziedzīgi.

Būtu bezgalīgi muļķīgi „gaidīt" „lielāku" skaitu dalībnieku un „kautrēties", ka pašlaik ir ,,maz“. Jo pašlaik šāda konference būs idejisks spēks neatkarīgi no dalībnieku skaita, bet vēlāk to varēs noklusēt.

Boļševiki, P. S. D., holandieši, „Arbeiterpolitik", ,,De-rnain" — tas jau ir pieliekams kodols. Tam droši vien nāks klāt, ja darbosimies enerģiski, daļa dāņu (Trirs u. c., kas aizgājuši no nelieša Slauninga partijas), daļa zviedru jauno (pret kuriem mēs grēkojam, ka neradām viņus, jo viņus vajag radīt), daļa bulgāru, Austrijas kreisie („Francis"), daļa Loriot***** draugu Francijā, daļa kreiso Šveicē „Jaunatnes Internacionāle") un Itālijā, pēc tam jau manis minētie angļu-amerikaņu kustības elementi.

Boļševiku konferences (24.—29. IV. 1917.) un viņu kongresa (VII. 1917.: sk. rezolūciju avīzē „Novaja Žizņ")222 rezolūcijas, šās pašas partijas jaunās programas projekts — lūk, jau pietiekama idejiska boze (pievienojot „Vorbote", „Tribune"******, „Arbeiterpolitik" u. t. jpr.), lai uzstātos

* Man nav nekādas jēgas, kas 1as par tipu Avīzes raksta, ka viņš esot apsveicis meņšcviku „apvienošanās kongresu"!! Tātad aizdomīgs tips.

** — Toms Mans. Red.

*** — Brilanijas sociālistiskās partijas. Red **** — „Internacionāle". Red.

***** — Lorio. Red.

****** — „Priekšvēstnesis", „Tribīne". Red.

18 ЭЗ. sēj.

visas pasaules priekšā ar skaidrām atbildēm uz imperiālismā jautājumiem un ar apsūdzībām pret socialšovinistiem un kautskiešiem.

Vajag nekavējoties sasaukt šādu konferenci, nodibināt tās pagaidu biroju, iespiest 3 valodās tās uzsaukumu un rezolūciju projektus nodošanai partijās. Atkārtoju vēlreiz: esmu dziļi pārliecināts, ka, neizdarīdami to tīīda|, mēs briesmīgi apgrūtināsim sev šo darbu turpmāk un briesmīgi atvieglināsim sociālismā nodevēju „amnestē-šanu“.

(7) Krievu meņševiku-„cimervaldistu“ ministrialisms it īpaši jāizmanto, lai uzstādītu ultimātu Cimervaldei vispār: vai nu sakaru saraušana ar Brantingiem, llismansiem un Ko, vai arī mēs izstājamies uzreiz. Starp cilu: vai ,.Arbeiter-polilik“ realizē kampaņu pret Cetkinu un pret avīzi Eraun-schweiger ,,Volksfreund“[109] par to, ka šie neģēļi intrigu pilnu nolūku dēļ mazgāja baltus un atbalstīja krievu meņševikus, Cchcidzi un Ko, kas izrādījās par tādiem pašiem ministri-abliem neliešiem kā Samba, Renodels, Tomā un Ko?

Vai patiešām arī Merings līdz šim laikam nav sapratis, cik nelietīgs ir Ccheidze, Cereteli, Skobeļevs un Ko?

(8) Nepieciešams nokārtot jūsu vēstuļu nogādāšanu šurp — ceru nekavējoties saņemt tikpat plašu vēstuli, kāda ir manējā (citādi neesmu ar mieru sarakstīties)—un literatūru; kopš jūnija vidus kaut vai šādus komplektus — „Arbei-terpolitik”, ,,Demain“, ,,Kampf“ (Duisburg)[110], „Weekly People”[111] (S. L. P.), „Leipziger Volkszeitung”[112], „Neue Zeit“, „The Call”[113] u. c. Spartacus******, Loriot un viņu draugu izdevumus, „Avanti!“******* u. trnl., u. tml. Sākumam būtu atsūtījuši kaut vai izgriezumus.

(9) Jums jāsūta šurp, pēc iespējas ik nedēļas, pirmkārt, raksti provinces un Petrogradas parti jas presei (apskati par kreiso kustību ārzemēs, faktus, faktus, faktus), — otrkārt, skrejlapas (4— 8—12 lappusītes lielas) izdošanai mazās bro-*>" rās. Faktu kopsavilkumi par Internacionāles krachu, par socialšovinistu negodu, par kautskiešu negodu, par kreiso kustības augšanu: par katru šo tematu kaut vai I brošuriņas, 16—32 lappusītes biezas. Faktus un faktus. Ir cerība, ka to varēs izdot. Atbildiet tūliņ, vai varat uzņemties. Pārsūtot ar mūsu paņēmienu (par legālu sūtīšanu tagad nevar būt ne runas), es domāju, ir vienalga, kādā valodā rakstīt.

(10) Ceru, ka ,,Pravdas“ komplekts Jums ir. Avīzi ,,No-vaja Zizņ" („Jaunā dzīve“) abonējiet. Ja nav „Rabočij i Soldal" („Strādnieks un zaldats") (slēgta), „Proļetarskoje Djelo" („Proletāriešu darbs“) (Kronštates) un „Social-Demo-krat“ (Maskavas), tad rakstiet tūliņ, un es sūtīšu, tiklīdz nokārtosies jaunais ceļš, ko pirmoreiz izmēģinu ar šo vēstuli.

P. S. 18. augustā. Tikko saņēmu jaunās avīzes „Proļe-larij" („Proletārietis") 1., 2. un 4. nr-u, СО — protams, drīz slēgs. Pacentīšos nosūtīt Jums. Nosūtu /.—7. nr-u.

20. augustā. Vēstuli arvien vēl nav izdevies nosūtīt un laikam gan tik drīz arī neizdosies. Tāpēc man iznāk nevis vēstule, bet kaut kas līdzīgs dienasgrāmatai! Neko darīt. Jums vajag būt daudz pacietības un neatlaidības, ja vispār gribat sazināties ar internacionalistiem, kas atrodas „visbrīvākajā" imperiālistiskajā republikā. Šodien no avīzes „Izvestija" („Vēstnesis") dabūju zināt, ka Stokholmā ik nedējas iznākot „Izvestija Stokgoļmskogo Informacionnogo Bjuro Soveta Rabočich i Soldatskich Deputatov" („Strādnieku un Zaldatu Deputātu Padomes Stokholmas Informativā Biroja Vēstnesis"). Pacentieties atsūtīt visu Stokholmas izdevumu komplektus. Neko neredzam.

25. augustā (7. septembrī). Šķiet, rīt izdosies nosūtīt vēstuli. Dariet visu, lai mēs varētu saņemt no jums. Katrā ziņā atbildiet nekavējoties, kaut vai īsi, uz to adresi (jūsu zemē), ko jums paziņos biedrs, kurš nodos jums šo vēstuli (vai viņa draugs). Viņš pats arī nodos jums šifru; izmēģināšanai uzrakstu šajā šifrā dažus vārdus un lūdzu atbildēt uz tiem tādā pašā šifrā^114.

P. S. Sarakstiet vēl 16—32 lappusītes biezu brošuriņu par Krievijas slepenajiem diplomātiskajiem līgumiem: īsi, pre cizi, faktus, faktus. Tāds un tāds līgums tādā un tādā dienā mēnesī, gadā, tāds un tāds saturs. Līgumu sarakstu. Kop savilkumu. īsāk un faktiskāk. Atbildiet, vai uzņematies, kad atsūtīsit.

Beidzu: dieva dēļ, tūliņ kreiso konferenci, kreiso biroju biroja biļetenu un nosakiet pēc 2 (l^1/*) mēnešiem otru kon ferenci.

Sveiciens! Ļeņins

Nosuti la no Hazliva stacijas uz Stokholmu

Iespiesta pēc rokrakrtm

Pirmoreiz Iespiesta 1930 о

138

KUSINENAM, SIROLAM UN CITIEM SOMIJAS

SOCIĀLDEMOKRĀTISKĀS STRĀDNIEKU PARTIJAS

BIEDRIEM^230

Cienījamie biedri! Biju ārkārtīgi priecīgs, dzirdēdams no saviem somu draugiem, ka Jūs stāvat Somijas sociāldemokrātiskās strādnieku partijas revolucionārā spārna priekšgalā un cīnāties par proletārisko, sociālistisko revolūciju. Krievijas revolucionārā proletariāta vārdā pilnīgi pārliecināti varu paziņot, ka Somijas strādnieku lielais organizatoriskais talants, viņu augstā attīstība un ilgstošā demokrātisko institūtu politiskā skola palīdzēs viņiem sekmīgi realizēt Somijas sociālistisko reorganizēšanu. Mēs ceram uz Somijas revolucionārās sociāldemokrātijas brālīgo pa līdzību. .

Lai dzīvo starptautiskā sociālistiskā revolūcija!

Labākie sveicieni. N. Ļeņins

И XI. 1917.

Nosūtīta no Pelrogradas uz H elsi no-

lorsu

Pirmoreiz iespiesta 1931. 0- 21. jan- Iespiesta pēc rokraksta

pāri avīzes ..Pravda“ 21. nr-ā Tulkota no vācu valodas

TELEGRAMA

MASKAVAS STRĀDNIEKU UN ZALDATU DEPUTĀTU PADOMES PREZIDIJAM^231

Visa vara ir Padomēm. Apstiprinājumi nav vajadzīgi. Ja Jūs atceļat vienu un ieceļat citu, tad tas ir likums.

Uzrakstīta 1917. q. 19. novembri Pelrogradā

les piesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1927. ti

TĒLEGRAMA

OSTROGOŽSKAS PADOMES PRIEKŠSĒDĒTĀJĀM^252

Sastādīt precīzu vērtību sarakstu, saglabāt tās drošā vietā, par saglabāšanu atbildat jūs. Muižas — tautas manta. Par laupīšanu sauciet pie tiesas. Tiesas spriedumus paziņojiet mums.

Ļeņins

Uzrakstīta 19i7. p. 19. decembrī Nosūtīta no Petrogradas uz Oslro-aoisku

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1933. p.

1918. д.

141

TELEGRAMA G. K. ORDŽOMKIDZEM

Charkovā

Tautas sekretariātā Komisāram Ordžonikidzem

Jūsu telegramu, kas datēta ar 20. I. 1918., saņēmu. Sirsnīgi pateicos par enerģisko rīcību pārtikas sagādāšanā. Dieva dēļ, turpiniet visiem spēkiem iegūt pārtiku, steidzīgi organizējiet labības savākšanu un atbēršanu, lai līdz šķīdonim paspētu nokārtot apgādi. Visas cerības liekam uz Jums, citādi pavasarī bads ir neizbēgams.

Par naudas sūtīšanu esmu runājis un runāšu ar Pjata kovu. Simt miljonu nosūtīti, 50 tiks nosūtīti uz Charkovu. Rīkojieties, lai ceļš Petrograda-Charkova būtu trīskārt apsargāts. Esmu pārliecināts, ka Jums attiecības ar CIK Charkovā joprojām būs pilnīgi draudzīgas. Sveicieni un labākie novēlējumi.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 19IH. q. 22. Janvāri Pirmoreiz iespiesta 1931. </

TELEGRAM A S. G. ŠAUMJANAM

Dārgais biedri ŠaumjanI

Liels paldies par vēstuli. Mēs esam sajūsmināti par jūsu stingro un noteikto politiku. Protiet savienot ar to visuzmanīgāko diplomātiju, ko neapšaubāmi nosaka tagadējais loti grūtais stāvoklis, — un mēs uzvarēsim.

Grūtības ir neaptveramas. Pagaidām mūs glābj tikai pretrunas un konflikti, un cīņa starp imperiālistiem. Protiet izmantot šos konfliktus: pagaidām vajag iemācīties diplomātiju.

Labākie sveicieni un novēlējumi un sveiciens visiem draugiem.

V. Uljanovs (Ļeņins)

Uzrakstīta 1918. о. 1b- februāri Sasūtīta uz Baku

Iespiesta pēc avīzes tekstar

Pirmoreiz iespiesta i92i. g. 20. septembrī avīzes -Krasna jo Gazeta" t15. nr-n

143

TELEGRAM А

DR1SAS PILSĒTAS DEPUTĀTU PADOMES PRIEKŠSĒDĒTĀJAM^238

Pretojieties, kur tas iespējams. Izvediet visu vērtīgo un produktus. Visu pārējo iznīciniet. Neatstājiet ienaidniekam neko. Izjauciet ceļus — divas no katrām desmit verstīm. Uzspridziniet tiltus.

Ļeņins

Uzrakstīta 1918. g. 19. februārī

Pirmoreiz iespiesta 19b5. g. Ļeņina Iespiesta pēc sekretārā pierakstīta

rakstu un materiālu krājumā XXXV teksta

KA KA LIETU TAUTAS KOMISARIĀTAM

22. aprilī 1918. g.

22. aprilī pīkst. " naktī Tautas Komisāru Padome nolēma: uzaicināt Kara komisariātu tūliņ pat spert visus no viņa atkarīgos soļus, lai aizsargātu Charkovas guberņas austrumu robežu, it īpaši Certkovas staciju, ko tiecas ieņemt vācieši un gaidamaki nolūkā pārraut dzelzceļa satiksmi ar Rostovu.

Par detaļām aprunāties ar Staļinu^234.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs

V. Uljanovs (Ļeņins)

Pirmoreiz iespiesta 1931. g.

Iespiesta pēc oriģinālā, ko ftarakstijis V. /. Ļeņins

145

D. I. KUKSKIM

Nepieciešams tūliņ, demonstratīvi ātri, iesniegt likumprojektu, ka sodiem par kukuļošanu (kukuļņemšanu, uzpirk sanu, par savešanu, lai varētu piekukuļot, u. t. jpr., u. tml., jābūt

ne zemākiem

par desmit gadiem cietumā un bez tam vēl desmit gadiem piespiedu darbu 285

Uzrakstīta 1918. y.. ne vēlāk par Я. maiju

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 19V8. p.

146

V. D. bonCam-brujeviCam

'23. maijā 1918. g.

Tautas Komisāru Padomes lietu pārvaldniekam Vladimiram Dinitrijevičain Bončam-Brujevičam

Ņemot vērā, ka Jūs neesat izpildījis manu neatlaidīgo prasību uzrādīt man pamatojumus, kāpēc man kopš 1918. g. 1. marta paaugstināta alga no 500 uz 800 rbļ. mēnesī, un ņemot vērā, ka šāds paaugstinājums — ko Jūs esat patvaļīgi izdarījis, vienojoties ar Padomes sekretāru Nikolaju Petroviču Gorbunovu un tieši pārkāpjot Tautas Komisāru Padomes 1917. gada 23. novembra dekrelu^23* — ir acīm redzami nelikumīgs, izsaku Jums stingru rājienu.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs

V. U(janovs (Ļeņins)

Pirmoreiz iespiesta 1933. о Iespiesta pēc oriģinālā, ko parakstīju

V. /. Ļeņins

TELEFONOGRAMA PETROGRADAS PADOMEI

Paziņot uz Petrogradu uz Smoļniju pa telefonu:

Ņemot vērā, ka čechoslovaki pārrāvuši Sibirijas dzelzceļu un ka transportam draud milzīgas briesmas, ņemot vērā transporta pārrāvumu, vislielākās briesmas draud pārtikas lietai.

Biedrs Vladimirovs uzstāj un es to atbalstu, ka Petro-gradai steidzīgi jāizsūta uz Maskavu labākie pārtikas nozares darbinieki. Šie darbinieki kopā ar spēcīgām izlases strādnieku vienībām var stāvokli glābt.

Nevilcinieties. Negaidiet palīdzību no ārienes. Sasprindziniet visus spēkus, lai ārkārtējos pasākumus veiktu Petro-gradas strādnieki.

Ja neizdosies tūliņ pat paziņot uz Petrogradu pa telefonu, tad izmantojiet tiešo vadu.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1913. g. 2. jūnijā Pirmoreiz iespiesta 1931. g.

TELEGRAMA UZ ŅIŽŅIJU — UPE

Steidzīgi. Ņižņija — upe Noraksti uz Saratovu, Caricinu

Jums tiek uzdots nekavējoties un bez jebkādiem iebildumiem izpildīt visas pavēles un rīkojumus, kādus dos Tautas Komisāru Padomes ārkārtējais pilnvarotais, tautas komisārs Staļins.

Paziņojiet Staļinam: visas viņa pavēles un rīkojumi nekavējoties ar norakstiem jāpaziņo uz Ņižņiju — upe, Volgas apgabala pārvaldei 237.

Steidzīgi paziņojiet šās telegramas saturu visiem rajoniem.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1918. о• 8. jūnijā Pirmoreiz iespiesta 1931. в

Iespiesta pēc oriģinālā, ko parakstījis V. 1. Ļeņins

149

U. ZINOVJEVAM

26. VI. 1918.

Arī Laševičam un citiem CK locekļiem

Biedri Zinovjev! Tikai šodien mēs CK dabūjām dzirdēt, ka Petrogradā strādnieki gribējuši atbildēt uz Volodarska noslepkavošanu ar masu teroru 288 un ka jūs (ne jau Jūs personīgi, bet Petrogradas čekisti vai pekisti) esot viņus atturējuši.

Noteikti protestēju!

Mēs sevi kompromitējam: pat deputātu Padomes rezolūcijās draudam ar masu teroru, bet, kad jāsāk rīkoties, tad bremzējam masu revolucionāro iniciativu, kas ir pilnīgi pareiza.

Tas ir ne-ie-spē-ja-mi!

Teroristi uzskatīs mūs par lupatām. Tagad ir visīstākais kara laiks. Vajag veicināt pret kontrrevolucionariem vērstā terora enerģiju un masveidīgumu, un it īpaši Petrogradā, kuras priekšzīme izšķir.

Sveiciens! Ļeņins

P. S. Grupas un grupas: izmantojiet uzvaru otrreizējās vēlēšanās. Ja petrogradieši nosūtīs kādus 10—20 tūkstošus uz Tambov as guberņu un uz Uraliem u. tml., viņi glābs gan sevi, gan visu revolūciju, pilnīgi un pavisam droši. Raža ir milzīga, vajag izturēt tikai dažas nedēļas.

Sasūtīta uz Petrogradu Pirmoreiz iespiestu 1931. о

Iespiesta pēc rokraksta

TELEGRAM A A. JURJEVAM

Ja Jūs līdz šim laikam nevēlaties saprast padomju poli tiku, kas vienādi naidīga gan angļiem, gan vāciešiem, tad vainojiet pats sevi. Naearenuss izbrauca.

Pret angļiem mēs karosim, ja viņi turpinās savu laupīša nns politiku 2S9.

Ļeņins

Uzrakstīta 191H. g. 26. jūnijā S osā tīta uz Murmansk»

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1935. g. 2i februārī avīzes ,.Pravda“ 51. nr-ā

19 3o. sčļ.

S. <;. ŠAUMJANAM

29. VI. 1918. g.

Dārgais biedri Saumjan!

Sūtu labākos sveicienus un novēlējumus.

Staļins ir Caricinā. Vēstules labāk sūtiet ar Staļina starpniecību.

Sveiciens!

Jūsu Ļeņim

Iesviesta pēc roMira

Sasūtīta uz Лаки /'irmorrte iespiesta 1938 и

TELEGRAMA

REKVIZĪCIJAS NODAĻU PRIEKŠNIEKIEM UZ VISAM DZELZCEĻU LĪNIJĀM

Tautas Komisāru Padome ir informēta, ka dažas rek-vizicijas grupas rīkojas pilnīgi nepieļaujami un stipri kaitēdamas Padomju varai. Grupas ir sūtītas, lai pildītu atbildīgu dienestu uz dzelzceļu līnijām cīņā pret patiesu spekulāciju. Grupu priekšniekiem jāuztur grupās visstingrākā disciplina, par kuras trūkumu, kā arī par visiem grupu nodarījumiem, priekšnieki stingri atbildēs nesaudzīgās Revolucionārā tribunālā tiesas priekšā. Grupām paziņot, ka Tautas Komisāru Padome ir pārliecināta, ka apzinīgie strādnieki nepieļaus visstingrākās proletāriskās disciplines pārkāpšanu un izturēsies vislielākā mērā nosodoši pret tiem, kas ar savu rīcību apkauno Padomju varu. Bet, ja grupās ir ielavījušies neapšaubāmi huligāni, kas nepakļaujas centrālās varas un savu priekšnieku rīkojumiem vai apkauno Padomju republiku, ņemdami kukuļus no maišelnie-kiem, tad tie viņu priekšniekiem un vietējām deputātu Padomēm nekavējoties jāapcietina un apsardzībā jānogādā uz Maskavu, lai tos nodotu visstingrākajai Revolucionārā tribunālā tiesai.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs

I)ļjanovs (Ļeņina)

tlzrukstita J9JS. у. 1. jūlijā Pirmoreiz iespiesta 1931. о

Iespiesta pie oriģinālā, ko labojis nn parakstījis V. /. Ļeņins

VISĀM KKP KA.IONU KOMITEJĀM,

VISĀM RAJONU DEPUTĀTU PADOMĒM.

VISIEM SARKANAS ARMIJAS STABIEM

Ap pulksten 3 dienā Vācijas sūtniecībā iemestas divas, bumbas, kas smagi ievainojušas Mirbachu 240. Tas ir neap šaubāms monarchistu vai tādu provokatoru darbs, kuri grib ievilkt Krieviju karā angļu l'ranču kapitālistu interesēs, kas uzpirkuši ari čechoslovakus. Mobilizēt visus spēkus, nekavējoties sacelt visu kājās, lai noziedzniekus noķertu. Aizturēt visus automobiļus un nelaist tālāk, iekām nav izdarīta trīskārtīga pārbaude.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs

V. Uljanovs < Ļeņinst

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1918. g. 6. jūlija Iespiesta 1918. (ļ. 7. jūlijā (9*. jūnijā) avīzes ..Pravda“ 138. nr-ā

154

TELEFONOGRAMA MASKAVAS DEPUTĀTU PADOMEI

Paziņot visām Maskavas guberņas pagastu, sādžu un apriņķu deputātu Padomēm.

Pret Padomju varu sacēlušos kreiso eseru sakautās ban das izklīst pa apkārtni. Bēg projām visas šās avantūras vadoņi. Darīt visu, lai tiktu noķerti un aizturēti tie, kas uzdrošinājušies sacelties pret Padomju varu. Aizturēt visus nutomobiļus. Visur uz šosejas nolaist barjeras. Pie tām sapulcināt apbruņotas vietējo strādnieku un zemnieku grupas. Ienākušas ziņas, ka viens bruņu auto, kas bija sacelšanās dalībniekiem, izbēdzis ārpus pilsētas. Darīt visu. lai šo bruņu auto aizturētu.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1918. g. 7. jūlija Iespiesta 1918. g. 8. jūlijā (25. jlīnijā) avīzes ..Praoda" 189. nr-ā

Iespiesta pēc oriģinālo, ko parakstījis V. I. Ļeņins

RADIOGKAMA S. G. SAUMJANAM

22. VU. H) 18. g.

Baku

Deputātu Padomē Saumjanam

Varu tikai pilnīgi atbalstīt Staļina telegramu, kura vērsta pret Baku deputātu Padomes narodņicisko frakciju un kurā runāts par piektā Padomju kongresa gribu^241.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

lespte>(a pēc lokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1933. ц. 24. septembrī avīzes ,.fiakinskij Pabadi i"

22J. nr-rr

160

K. CETKINAI

2b. Vil. 1918. g.

Ļoti cienījama biedrene Cetkina!

Liels, dedzīgs paldies par Jūsu 27.Д5. vēstuli, ko man atnesa biedrene Herta Gordona. Es darīšu visu, lai palīdzētu biedrenei Gordonai.

Mūs visus ārkārtīgi iepriecina, ka Jūs, biedrs Mcrings un citi „biedri spartakieši** Vācijā ar „sirdi un prātu esat ar mums". Tas dod mums pārliecību, ka Rietumeiropas strādnieku šķiras labākie elementi, — neraugoties uz visām grūtībām, — tomēr nāks mums palīgā.

Tagad mēs šeit pārdzīvojam varbūt visgrūtākās nedēļas visas revolūcijas laikā. Šķiru cīņa un pilsoņu karš dziļi iekļuvuši iedzīvotāju vidū: sādžās visur šķelšanās — trūcīgie zemnieki ir par mums, kulaki ārprātīgā niknumā pret mums. Antante nopirkusi ēechoslovakus, trako kontr-revolucionara sacelšanās, visa buržuāzijā pūlas visiem spēkiem, lai mūs gāztu. Un tomēr mēs cieši ticam, ka izbēgsim no šās revolūcijā „parastās*1 gaitas (1794. un 1849. g. gaitasļ un uzvarēsim buržuāziju.

Ar lielu pateicību, vislabākiem sveicieniem un patiesu cienību Jūsu Ļeņins

P. S. Mana sieva lūdz nodot Jums īpašu sveicienu. Biedram Goškam (viņa runu, tāpat kā Jūsu rakstu, mēs pārtulkojām) un visiem, visiem draugiem vislabākais sveiciens.

P. S. Man nupat atnesa jauno valsts zīmogu. Te būs nospiedums. Uzrakstā teikts: Krievijas Sociālistiskā Fede-rativā Padomju Republika. Visu zemju proletārieši, savienojieties! 242

Pirmoreiz iespiesta 1933. g. 2t. jan- Iespiesta pēc rokraksta

vari avīzes „Prauda'* 2t. nr-ā Tulkota tro vācu valodas

167

TELĒGRAMA S. G. SAUMJANAM

29. VI].

Aslrachaņa

Šaumjanam

Baku

Jebkāda dašnaku rīcība prel V Padomju kongresa lēmumu un pret Padomju centrālo varu liks uzskatīta par sacelšanos un nodevību. Attiecībā uz karaspēka sūtīšanu rīkosimies, bet droši apsolīt nevaram.

Ļeņins

iespiesta pār rokraksta

Uzrakstīta 1918. g. 29. jūlijā Pirmoreiz iespiesta 1988. g

158

A. D. С J UR UP AM

iŅiemol vērā kritisko pārtikas stāvokli, nevajag spēkus izkaisīt, bet gan koncentrēt spēku vairumu vienā punktā, kur var paņemt daudz labības.

Ieteicu koncentrēt spēkus Jeļecas apriņķī, kur, pēc vairākām atsauksmēm un pēc iekšlietu tautas komisārā Prav (lina liecības, kurš šo apriņķi revidējis, stāvoklis kulaku nomākšanas un trūcīgo zemnieku organizēšanas ziņā esot priekšzīmīgs.

Tūliņ, maksimāli ātri nosūtīt uz Jeļecas apriņķi visas pārtikas sagādes, novākšanas un novākšanas-rekvizēšanas grupas ar maksimālu daudzumu kuļmašinu un ierīču (ja var) ātrai labības kaltēšanai u. tml.

Dot uzdevumu —iztīrīt apriņķi pavisam tīri no labī has pārpalikumiem.

Droši vien tas dos dažus miljonus pudu labības (manu prāt, pāri par 6 miljoni pudu).

Vispirms virzīt spēku maksimumu uz tiem 12 (no 21) apriņķa pagastiem, kur, pēc turienes cilvēku vārdiem, trūcīgie zemnieki esot vislabāk organizēti, un it īpaši uz bijušām muižnieku muižām, kas ņemtas uzskaitē.

Par ātru labības novākšanu un atbēršanu nežēlot premi jas, šim mērķim tūliņ asignēt līdz 30 miljonu rubļu (izsniegt prēmijas pagastiem un ciemiem mašinās, asignējumos skolām un slimnīcām un vispār galvenokārt šādiem mērķiem). Maksimālās prēmijas dot par visu labības pārpalikumu atbēršanu, vidējās — par vispār lielu atbē-rumu utt.

Bada cietēju guberņu strādnieku vidū (un turpat arī bada cietēju zemnieku vidū) izvērst masveida aģitāciju: dosimies, ievākt ražu uz Jejecas apriņķil

Uzrakstīta 1918. g. 5. augus tu Pirmoreiz iespiesta 1931. g.

Iespiesta pēc rokraksta

\

169

TELEGHAMA

ASTRACHAŅAS DEPUTĀTU PADOMES PRIEKŠSĒDĒTĀJĀM

Astrachaņā

Aņisimovam

Stāvoklis Baku man tomēr nav skaidrs.

Kas ir pie varas?

Kur ir Šaumjans?

Pieprasiet Staļinam un rīkojieties, apsvēruši visus apstāk |us; jūs zināt, ka Šaumjanam es pilnīgi uzticos. No šejienes nevar tikt skaidrībā par stāvokli un nav iespējams ātri palīdzēt.

Ļeņins

iespiesta pie rokraksta

Uzrakstīta 1916. g. 9. augustā Pirmoreiz iespiesta 1938. o.

ICO

ŅIŽŅIJ-NOVGORODAS DEPUTĀTU PADOMEI

9. VIII. 1918. g.

Nižņij-Novgorodā acīm redzot tiek gatavota baltgvardu sacelšanās. Jāsasprindzina visi spēki, jāsastāda diktatoru trijnieks, nekavējoties jāsāk masveida terors, jānošauj un jāizved simti prostitūtu, kas apdzirda zaldātus, bijušie oficieri u. tml.

Nevilcināties ne minūti. Jārīkojas pilnā sparā: masveida kratīšanas. Nošaušana par ieroču glabāšanu. Masu apmēros izvest meņševikus un neuzticamos. Nomainīt sardzes pie noliktavām, nostādīt uzticamus.

Jūsu Ļeņins

1в]

TELEGRAMA

PENZAS GUBERŅAS IZPILDU KOMITEJAI

10. VIII. 1018. g.

Penzā

Guberņas izpildu komitejā Kurajevam

.Jūsu telegramu saņēmu, nodevu Sverdlovam un vienojos ar viņu.

Tiks darīts viss.

Nepieciešams ar vislielāko enerģiju, ātrumu un nesau dzīl)u apspiest kulaku sacelšanos, paņemot daļu karaspēka no Penzas, konfiscējot visu sacēlušos kulaku mantu un visu viņu labību. Telegrafējiet biežāk, kā šis darbs veicas.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc rokrakstti

Pirmoreiz iespiesta 19X1. \j

162

TELEGRAMA

PENZAS GUBERŅAS IZPILDU KOMITEJAI

Penzā

Guberņas izpildu komitejā Kurajevam

Ārkārtīgi svarīgi savākt un publicēt laktus par kreiso eseru piedalīšanos kulaku sacelšanās kustībā. Ziņojiet sīkāk, kādus pasākumus pret kreisajiem eseriem jūs plānojat. Pā rējo esmu telegrafējis Minkinam un Bošam.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1918. и. starp 12. ur 14. augustu

iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1931. «.

163

TELEGRAMA

PENZAS GUBERŅAS IZPILDU KOMITEJAI

14. VIII. 1918. g.

Penzā

Guberņas izpildu komitejā Minkinam

Saņēmu par jums divas sūdzības: pirmā, ka jūs neesot pietiekami stingrs kulaku apspiešanā. Ja tas taisnība, tad jūs izdarāt lielu noziegumu pret revolūciju. Otrā sūdzība, ka jūs sašaurinot aģitāciju, samazinot lapiņu metienu, sūdzoties par naudas trūkumu. Aģitācijai mēs nežēlosim simtiem tūkstošus. Pieprasiet naudu steidzami no CIKA, naudas netrūks, šādu aizbildināšanos nepieņemsim.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

164

TELEGRAMA

ZADONSKAS IZPILDU KOMITEJAI

17. VIII. 1918. g.

Zadonskā

Izpildu komitejā Boldirevam

Rīkojieties visnoteiktākajā veidā pret kulakiem un kreiso «seru neliešiem, kas ar viņiem saoslijušies. Griezieties ar uzsaukumiem pie trūcīgajiem zemniekiem. Organizējiet tos. Pieprasiet palīdzību no Jeļecas. Nepieciešama nesaudzīga kulnku-asinssūcējn apspiešana. Telegrafējiet.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņina

Pirmoreiz iespiesta 1927. у Iespiesta pēc rokraksta

165

TELEGRAMA

ORLAS GUBERŅAS ZDOROVECAS IZPILDU KOMITEJAI

Zdorovecā О rlas gub.

В и ro va in, Per eja sla vceva in Noraksts Orlas guberņas deputātu Padomei

Nepieciešams savienot kulaku un kreiso eseru sacelšanās nesaudzīgu apspiešanu ar visas labības konfiscēšanu kulakiem un ar labības pārpalikumu priekšzīmīgu un pilnīgu i/līrīšanu, pie kam daļa labības jāizdala bez maksas trūcīgajiem zemniekiem. Telegrafējiet par izpildīšanu.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1918. g. 19. augustu

Pirmoreiz iespiesta 1931. g. iespiesta pēc rokraksta 20 35. sēj

iee

TELEGRAMA

ĻIVNU IZPILDU KOMITEJAI

Ļivnos

Izpildu komitejai

Noraksts kara komisāram Semaško un komunistu organizācijai

Apsveicu kulaku un baltgvardu enerģisko apspiešanu jūsu apriņķī. Dzelzi nepieciešams kalt, kamēr tā karsta, un, nekavējoties ne minūti, organizēt apriņķī trūcīgos zemniekus, konfiscēt visu labību un visu mantu kulakiem, kas sacēlušies, pakārt kulaku sacelšanās barvežus, mobilizēt un apbruņot trūcīgos zemniekus, dodot uzticamus vadoņus no mūsu pulka, apcietināt ķīlniekus no bagātnieku vidus un turēt viņus, kamēr viņu pagastā nebūs savākti un atbērti visi labības pārpalikumi. Telegrafējiet par izpildīšanu. Daļu no dzelzs paraugpulka tūliņ nosūtiet uz Penzu.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pec rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1931. g.

TELEGRAMA

AST НАС ИА ŅAS GUBERŅAS IZPILDU KOMITEJAI

21. VIII. 1918. g.

Astrachaņā

Guberņas izpildu komitejai Noraksts guberņas komunistu organizācijai

Vai patiešām taisnība, ka Astrachaņā jau sākot runāt par evakuāciju?

Ja tas taisnība, tad nesaudzīgi jārīkojas pret gļēvuļiem un nekavējoties jāizrauga uzticamākie un noteiktākie cilvēki Astrachaņas aizsardzības organizēšanai un lai realizētu visnoteiktāko politiku — cīnīties līdz galam gadījumā, ja angļi uzbruktu.

Telegrafējiet sīku atbildi.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

168

TAUTAS KOMISĀRIEM SAKARĀ AR TKP LĒMUMU PAR TAUTAS KOMISARIĀTU PĀRSKATIEM

29. VIII. 1918. g.

Atļaujos izteikt šādus vēlējumus jautājumā par to, kā jāizpilda TKP 29. augusta lēmums par nedēļas laikā sastādāmiem pārskatiem:

Pārskatos, kuriem jābūt ļoti populāriem, it īpaši nepieciešams atzīmēt

a) masu stāvokļa uzlabošanos (darba algas paaugstināšanu strādniekiem, tautskolotājiem utt.)

b) strādnieku piedalīšanos pārvaldīšanā (izcili strādnieki personīgi un strādnieku organizācijas uti.)

c) tas pats — par trūcīgajiem zemniekiem un Padomju varas palīdzība cīņā pret kulakiem

d) muižnieku, kapitālistu, tirgotāju, i'inancistu uti. eks-propriēšana.

Galvenais uzdevums — parādīt konkrēti, ar faktiem, kā t ieš i Padomju vara spērusi noteiktus soļus (pir m о s) uz sociālismu.

Ļeņins

le spiest а pēc rok raksi а

Pirmoreiz iespiesta 1928. ti

16!)

M. KEDROV AM

29. VIII. 1918. g.

Biedri KedrovI Jūs maz ziņojat faktiskā. Sūtiet šurp pārskatus, izmantojot katru izdevīgu gadījumu.

Cik tālu paveikti fortifikācijas darbi?

Pa kādu līniju?

Kādi dzelzceļa punkti nodrošināti ar spridzinātājiem, lai gadījumā, ja angļi un franči virzītos ar lieliem spēkiem, mēs nopietni sagrautu un uzspridzinātu tādus un tādus (tieši kādus, jādod pārskats, un tieši kur) tiltus, verstis dzelzceļu, pārejas purvu vidū utt., u. tml.

Vai pietiekami esat nodrošinājis Vologda pret baltgvardu briesmām? Būs nepiedodami, ja šajā lietā parādīsit nevarību vai nolaidību.

Sveiciens!

Ļeņins

Nosūtīta uz Vologda Pirmoreiz iespiesta 1927. [/.

170

TELEGRAMA v armijas Stabam

Svijažskā 5. armijas Stabam

Pateicos. Atveseļošanās veicas ļoti labi^213. Esmu pārliecināts, ka Kazaņas čechi un baltgvardi, tāpat kā viņu atbalstītāji kulaki-asinssūcēji, tiks apspiesti ar priekšzīmīgu nesaudzību.

Labākie sveicieni. Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1918. g. 7. septembrī Pirmoreiz iespiesta 1928. g. 30. augustā avīzes „Pravda“ 201. nr-ā

171

TELEGRAMA A. V. LUNAČAHSEIM

18. IX. 1918. g.

Petrogradā

Tautas komisāram Lunačarskim Noraksts Maskava, Ostožcnka 53 Pokrovski m

Šodien noklausījos Vinogradova ziņojumu par krūšu-Icliem un pieminekļiem, esmu sašutis līdz sirds dziļumiem; mēnešiem ilgi nekas netiek darīts; līdz šim neviena krūšu-Irla, Radiščeva krūšutēla pazušana ir komēdija. Marksa krūšutēla ielai nav, nekas nav darīts, lai uz ielām propagandētu ar uzrakstiem. Izsaku rājienu par noziedzīgu un nolaidīgu izturēšanos, prasu atsūtīt man visu atbildīgo personu vārdus, lai tās nodotu tiesai. Kauns sabotētājiem un

* * — 9"

miegamicēm .

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1933. q.

MASKAVAS-KIJEVAS-VOROŅEŽAS DZELZCEĻA BIEDRI EM DZELZCEĻNIEKIEM

No sirds pateicos par apsveikumiem un labiem novēlējumiem un no savas puses vēlu visādus panākumus sociālistiskās celtniecības darbā. Dzelzceļu strādnieku un kalpotāju proletāriskajai masai jāuzvar ne tikai sabotēšanas, bet arī sindikalistiskās tieksmes un dziņas, un es esmu pārliecināts, ka viņa tās uzvarēs.

Ar komunistisku sveicienu V. Vfjanovs (Ļeņins) Maskavā. 20. IX. 1918.

Iespiesta 191$. g.

Iespiesta pēc rokraksta

173

V. V. VOROVSKIM

20. IX. 1918.

Dārgais biedri!

Šāsdienas „Pravdā" citēti izvilkumi no Kautska raksta pret boļševismu (no izdevuma ,.Sozialistische Auslands-polilik"[115]).

Kautska apkaunojošās blēņas, bērna šļupsti un visvulgārākais oportunisms ierosina jautājumu: kāpēc mēs neko nedarām, lai cīnītos pret Kautska teorētisko marksisma vulgarizēšanu?

Vai var cieši, ka pat tādi cilvēki kā Merings un Cetkina norobežojas no Kautska vairāk „morāliski" (ja tā drīkst izteikties) nekā teorētiski? Kautskis, sak, nevarējis sagudrot neko labāku kā tagad rakstīt pret boļševikiem.

Vai tad tas ir arguments? Vai tad tā var vājināt savu poziciju? Tas taču nozīmē tikai dot rokās ieročus Kaut-skim!!

Un tas noliek, kaut gan vajadzētu rakstīt:

Kautskis absolnti nav sapratis un tīri oportunistiski izkropļojis

gan Marksa mācību par valsti

gan „ „ par proletariāta diktatūru

„ „ par buržuāzisko demokrātiju

„ „ par parlamentārismu

„ „ par Komūnas lomu un nozīmi ult.

Vajadzētu rīkoties šādi:

I) pamatīgi aprunāties ar kreisajiem (spartakiešiem u. c.) un pamudināt viņus nākt klajā presē ar principiālu.

teorētisku paziņojumu, ka diktatūras jautājumā Kaut-skis dod vulgāru bernšteiniadi, bet nevis marksismu;

2) izdot drīzāk vācu valodā manu „Valsti un revolu-ciju“ 245;

3) pievienot tai kaut vai izdevēju priekšvārdu, piemēram:

„Izdevējs uzskata, ka šās brošūras iznākšana ir sevišķi aktuala tieši šinī momentā, ņemot vērā to, ka marksisms taisni šajos jautājumos ir pilnīgi sagrozīts Kautska pēdējos darbos, kurš proletariāta diktatūras viedokli aizstāj ar vulgāru socialliberalismu Bernšleina un citu oportunistu garā“.

4) Ja nevar ātri izdot brošuru, tad avīzēs (kreisajās) jāievieto „izdevēja priekšvārdam^1* līdzīgs rakstiņš.

Ļoti lūgtu atsūtīt (man atsevišķi) Kautska brošuru (par boļševikiem, diktatūru u. t. jpr.), tikko tā iznāks, —

— pēc tam savākt man visus Kautska rakstus par boļševikiem („Demokrātijā un diktatūra**, 1917. beigās vai

1918. g. sākumā; pēc tam rakstu no izdevuma „Soz. Aus-landspolitik**, 1918. g. aug.) un ci t us r aks t и s, ja ir Ы j uš i.

Vislabākie sveicieni!

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Nosūtīta uz Stokholmu Pirmoreiz iespiesta 1925. (j. 21. janvāri avīzes „Pravda“ 17. nr-a

174

J. M. SVERDLOVAM

1. X. 1918.

Hied ram Sve rd I ova m

Vācijā lietas tā „paātrinājušās^14, ka nedrīkstam atpalikt arī mēs. Bet šodien mēs jau esam atpalikuši.

Vajag sasaukt rīt apvienotu sapulci, kurā piedalītos CIK

Maskavas Padome Rajonu Padomes

Arodbiedrības un tā joprojām, un tā joprojām.

Nolasīt vairākus referātus par revolūcijas sākšanos V āci j ā.

(Mūsu taktikas uzvara cīņā pret Vācijas imperiālismu. Utt.)

Pieņemt rezolūciju

Starptautiskā revolūcija vienā nedēļā pienākusi tik tuvu, ka ar to jārēķinās kā ar tuvāko dienu notikumu.

Nekādu savienību ne ar Vilhelma valdību, ne ar Vilhelma II + Eberta un citu neģēļu valdību.

Bet vācu strādnieku masām, vācu darba ļaužu miljoniem, kad viņi sākuši ar savu sašutuma garu (pagaidām vēl tikai ar garu), mēs brālīgu savienību, maizi, militāru palīdzību

s ā к a in gat a v о t.

Visi mirsim par to, lai palīdzētu vācu strādniekiem virzīt uz priekšu Vācijā sākušos revolūciju.

Secinājums: 1) desmitkārt vairāk pēdiņu labības iegfi-šanā (iztīrīt visus krājumus gan priekš mums, gan priekš vācu strādniekiem).

2) desmitkārt vairāk pierakstīties karaspēkā.

Līdz pavasarim mums jābūt 3 miljoni lielai armijai, lai palīdzētu starptautiskajai strādnieku revolūcijai.

Sī rezolūcija trešdienas naktī jāizziņo pa telegrāfu visai pasaulei.

Noteiciet sapulci trešdien pīksi. 2. Sāksim 4, man dodiet vārdu uz V4 stundu ievadam, es atbraukšu un aizbraukšu atpakaļ 249. Rīt no rīta atsūtiet pēc manis mašinu (bet pa telefonu pasakiet tikai: piekrītam).

Sveiciens! Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1933. ц.

175

MASKAVAS STRĀDNIEKU UN SARKANARMIEŠU DEPUTĀTU PADOMES PREZIDIJAM

Dārgie biedri! Saņēmu Jūsu rakstu Nr. 249(52 ar izrakstu no Prezidiju 7. X lēmuma 247.

Atklāti runājot, jāteic, ka šis lēmums ir politiski tik kļūdains un tik muļķīgs, ka kļūst tīri nelabi. ...„Prezidijs ir spiests noņemt no sevis atbildību"... Tā rīkojas kaprisas jaunkundzes, bet nevis pieauguši politiķi. Jūs nevis noņemsit no sevis atbildību, bet trīskārt to pastiprināsit.

Ja Izglītības tautas komisariāts Jums neatbild un neizpilda attiecībā uz Jums savu pienākumu, tad Jums katrā ziņā jāsūdzas un ar dokumentiem. Jūs taču neesat bērni, lai to nesaprastu.

Kad Jūs esat sūdzējušies? Kur ir noraksts? Kur ir dokumenti un pierādījumi?

Tiklab visu Prezidiju, kā arī Vinogradovu, manuprāt, vajadzētu iesēdināt par bezdarbību uz nedēļu cietumā.

Ja Izglītības tautas komisariāts „neizdod krūšutēlus" (kad Jūs pieprasījāt? no kā? norakstu un dokumentu? kad Jūs sūdzējāties?), — Jums vajadzēja cīnīties par savām tiesībām. Bet „noņemt no sevis atbildību" — tā ir kaprisu jaunkundžu un muļķīgu krievu inteliģentu maniere.

Piedodiet, ka atklāti izsaku savas domas, un saņemiet no manis komunistisku sveicienu; cerēdams, ka par varas bezdarbību Jūs pārmācīs ar cietumu, un būdams dziļi sašutis par Jums,

Ļeņins

12. X. 1918.

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1933. p.

TELEGRAMA SAKARA AR SAMARAS IEŅEMŠANU

Samara ir ieņemta. Volga brīva. Noziedzīgi būtu neizmantot nedaudzās dienas līdz navigācijas slēgšanai. Nepieciešams sasprindzināt visus pūliņus, lai izvestu maksimumu naftas un pārtikas kravas uz Volgas augšteces ūdensceļiem. Šo uzdevumu nav iespējams izpildīt, ja stingri jo stingri necentralizē visus pasākumus un uz vietām precizi neizpilda centra pavēles. Ņemot vērā teikto, Tautas Komisāru Padome nolemj un uzdod nelokāmi izpildīt:

1) Visi peldošie un transporta līdzekļi, ko paņēmušas dažādas organizācijas, nekavējoties jānodod atpakaļ Galvenās ūdensceļu pārvaldes un Galvenās naftas komitejas rīcībā pēc piederības. (Šis pasākums neattiecas uz kuģiem un peldošiem līdzekļiem, kas jau atrodas Volgas kara flotiles sastāvā.)

2) Kuģu un peldošo līdzekļu rekvizēšanas tiesības uz Volgas, kuras agrāk bija piešķirtas dažādām organizācijām, iestādēņi un personām, tiek atceltas. Kara mērķiem vajadzīgo peldošo līdzekļu rekvizēšanu kopš šā brīža nevar izdarīt citādi kā katrreiz ar īpašu Republikas revolucionārās kara padomes atļauju.

3) Tiek uzdots visiem fronšu komandieriem, Ārkārtējām komisijām un deputātu Padomēm nekavējoties rīkoties visstingrākajā veidā, lai nodrošinātu kuģiem netraucētu braukšanu un ceļā apsargātu kravas pret jebkādiem uzbrukumiem un aizturēšanu.

4) Rīkoties ar visu Volgas tankkuģu floti un ar visām uz Volgas esošām naftas kravām var vienīgi tikai Galvenā naftas komiteja. (Telegramu adrese: Glavkoņeftj Maskavā.)

Visiem varas orgāniem, neizslēdzot kara iestādes un komandējošos frontēs, tiek uzdots bez ierunām izpildīt visus Galvenās naftas komitejas rīkojumus, kuri atliecas uz naftas kravu kustību, un Galvenās ūdensceļu pārvaldes rīkojumus, kuri attiecas uz kuģiem.

5) Tiešā rīkošanās ar naftas kravām uz visas Volgas tiek uzdota Galvenās naftas komitejas kolēģijas loceklim biedram Tarvidam; visi viņa, kā arī viņa aģentu rīkojumi attiecībā uz naftu bez iebildumiem obligāti visiem varas orgāniem.

(>) Visi līdz šai dienai pieņemtie lēmumi par rekvizīcijām, naftas izvešanas aizliegumiem u. t. jpr. paliek spēkā likai tiktāl, ciktāl tie nav pretrunā ar Galvenās naftas komitejas rīkojumiem.

7) Uz visstingrāko apstiprinot teikto, Tautas Komisāru Padome nolēma nodot revolucionārai kara tiesai visus šā lēmuma pārkāpējus, neraugoties ne uz amatiem, ne uz piederību pie partijas. Galvenās naftas komitejas, Galvenās ūdensceļu pārvaldes un Pārtikas komisariāta aģentiem uz vietām tiek uzdots steidzīgi ziņot Maskavai par visiem vietējo varas orgānu soliem, kuri traucē centru plānveidīgo darbu. Nekavējoties tiks komandētas Ārkārtējās komisijas, lai nodotu liesai un izpildītu spriedumus.

8) Šā 'Tautas Komisāru Padomes lēmuma saturu pasludināt visiem uz vietām esošiem izpildu orgāniem un amatpersonām.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc avizes teksta

Iespiesta 1918. о• 13. oktobri avīzes ,,l:vestija VCIK" 223. nr-ā

177

SPARTAKA GRUPAS BIEDRIEM

18. X. 1918.

Cienījamie biedri! Šodien saņemta ziņa, ka Spartaka grupa kopā ar Bremenes kreisi radikālo grupu uzsākušas loti enerģiskus pasākumus, lai sekmētu strādnieku un zaldātu deputātu Padomju nodibināšanos visā Vācijā. Izmantoju šo gadījumu, lai nodotu mūsu labākos novēlējumus Vācijas revolucionārajiem sociāldemokrātiem internacio-nalistiem. Vācijas Spartaka grupas darbs, kura sistemātiski piekopa revolucionāru propagandu visgrūtākajos apstākļos, patiešām ir izglābis Vācijas sociālismā un Vācijas proletariāta godu. Tagad tuvojas izšķirošā stunda: ātri briestošā Vācijas revolūcija aicina Spartaka grupu veikt ļoti svarīgus uzdevumus, un mēs visi noteikti ceram, ka Vācijas sociālistiskā proletāriskā republika drīz vien dos izšķirošu triecienu pasaules imperiālismam.

Ceru, ka renegala Kautska grāmata, kas vērsta pret proletariāta diktatūru, arī atnesīs zināmu labumu 248. Apstiprināsies, ka pareizs ir tas, ko vienmēr teikusi Spartaka grupa, vērsdamās pret kautskiešiem, un masas drīzāk atbrīvosies no Kautska kunga un Ko kaitīgās ietekmes.

Ar labākajiem sveicieniem un ar stingru cerību uz to, ka tuvākajā laikā varēs apsveikt proletāriskās revolūcijas uzvaru Vācijā.

Jūsu N. Ļeņins

Nosūtīta uz Berlīni

Pirmoreiz iespiesta 1929. p. vācu valodā

Iespiesta pēc rokraksta Tulkota no vācu valodas

Krievu valodā pirmoreiz iespiesta 1930. u. 7. лоиет/'п auž-ds ,.Prauda'1 308. nr-ā

178

TELEGRAMA VIRSPAVĒLNIEKAM

20. X. 1918. g.

Arzamasā

Vācietim

Esam visai izbrīnījušies un norūpējušies, ka Iževskas un Volkinskas ieņemšana aizkavējas 240. Lūdzam spert visenerģiskākos soļus, lai lo paātrinātu. Telegrafējiet, ko tieši esat pasākuši.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins VCIK Priekšsēdētājs Sverdlovs

Pirmoreiz iespiesta /934. n. iespiesta pēc rokraksta

21 35. sēj.

TELEFONOGRAMA KSFPR PĀRSTĀVIM BERLĪNĒ

Berlīnē

Krievijas vēstniekam Jofem

Nekavējoties nododiet Kārlim Lihknechtam mūsu visdedzīgāko sveicienu. Vācijas revolucionāro strādnieku pārstāvja atbrīvošana no cieluma iezīmē jaunu laikmetu, uzvarošā sociālismā laikmetu, kurš tagad paveras tiklab Vācijai, kā arī visai pasaulei2S0.

Krievijas komunistiskās (boļševiku) partijas Centrālās Komitejas vārdā

Ļeņins Sncrdlovs Staļins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1918. q. 23. ok/obri Iespiesta 1918. o. 25. ofrfobrī avīze* tzvestifa VC/Я" 233. nr-ā

180

TELEGRAMA

OKLAS UN KURSKAS GUBERŅAS IZPILDU KOMITEJĀM UN PARTIJAS ŠO GUBERŅU KOMITEJĀM

9. XI. 1918. g.

Slepeni

Steidzami ārpus katras kārtas

2 adreses

Orla. Guberņas izpildu komitejai un Guberņas komunistu komitejai

Kurska. Guberņas izpildu komitejai un Guberņa* komunistu komitejai

Nupat saņemta no Ķiles radiograma, kura adresēta starptautiskajam proletariātam un kurā ziņots, ka Vācijā vara pārgājusi strādnieku un zaldatu rokās.

Šo radiogramu parakstījusi Ķiles matrožu deputātu Pa dome.

Turklāt vācu zaldati frontē apcietinājuši Vilhelma iecelto miera delegāciju un paši sākuši miera sarunas tieši ar Iranču zaldātiem.

Vilhelms atteicies no troņa.

Nepieciešams sasprindzināt visus spēkus, lai, cik vien iespējams, ātrāk paziņotu to vācu zaldātiem Ukrainā un ieteiktu viņiem uzbrukt Krasnova karaspēkam, jo tad mēs kopīgi iekarosim vācu strādniekiem desmitiem miljonus pudu labības un atsitīsim angļu iebrukumu, kuri tagad ar savu eskadru tuvojas Novorosijskai.

Telegrafējiet par saņemšanu un izpildīšanu.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1033. p. Iespiesta pēc rokraksta

181

TELEGRAMA

KK(b)P UŅECAS_ ORGANIZĀCIJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJĀM

13. XI. 1918. g.

Uņeča

Uņečas KKP priekšsēdētājam Ivanovam

Pateicos par apsveikumu visiem. Sevišķi aizkustināja Vācijas revolucionāro zaldalu apsveikums. Tagad ir ļoti svarīgi, lai Vācijas revolucionārie zaldati nekavējoties piedalītos Ukrainas atbrīvošanā. Šai nolūkā nepieciešams, pirmkārt, apcietināt baltgvardus un Ukrainas varas orgānus, otrkārt, nosūtīt delegatus no Vācijas revolucionārā karaspēka uz visām Vācijas karaspēka daļām Ukrainā, lai tās drīz un kopīgi varētu rīkoties Ukrainas atbrīvošanas labā. Laiks negaida. Nedrīkst zaudēt ne stundu. Telegrafējiet nekavējoties, vai Vācijas revolucionārie zaldati šo priekšlikumu pieņem.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Steidzam i.

Ārpus katras kārtas.

Piegādāt man ziņas, pulksten cikos Uņeča pieņēmusi.

TELEGRAMA

PARTIJAS ORLAS GUBERŅAS KOMITEJAI

13. XL 1918. g.

Orla

Kriev. Kom. boļševiku Partijas Guberņas komitejā ukraiņiem

Es nupat saņēmu no Uņečas apsveikumu no revolucionārajiem Vācijas zaldātiem. Uzskatu par ļoti svarīgu, lai jīīs pa telegrāfu paziņotu to uz visiem Ukrainas robežpunktiem un, manā vārdā izsakot pateicību par Vācijas revolucionāro zaldatu apsveikumu, grieztos pie viņiem ar lūgumu— ātri un noteikti rīkojoties, palīdzēt atbrīvot Ukrainu. Lai revolucionārie Vācijas zaldati nobeidz viņu sākto slaveno Vācijas revolūciju, apcietinot Ukrainā baltgvardus un atbrīvojot Ukrainu.

Lai dzīvo Vācijas revolucionārie zaldati UkraināI

Lai dzīvo Vācijas padomju republikas brālīgā savienība ar Ukrainas padomju republiku!

9

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

183

TELEFONOGRAMA VIRSPAVĒLNIEKAM

Serpuchova

Virspavēlniekam Vācietim

Aizsardzības Padome pieprasa:

1) Vai tiesa, ka kaujās Balašovas rajonā pirms kādām divi nedēļām mūsu daļas divu triju dienu laikā atdevušas pretiniekam 25—30 lielgabalus, un, ja tas tiesa, ko tad Jūs esat darījis, lai sauktu vainīgos pie atbildības un novērstu šādas parādības?

2) Vai tiesa, ka pirms divi nedēļām Jūs esot izdevis pavēli par Orenburgas ieņemšanu, un, ja tas tiesa, kāpēc pavēle netiek izpildīta?

3) Kas darīts, lai Fermas rajonā nostiprinātu mūsu daļu stāvokli, kuras prasa no Centra steidzīgu palīdzību?

Aizsardzības Padome gaida uz šiem jautājumiem atbildi no Jums.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs

23. XII.

V. Ufjanovs (Ļeņins|

Uzrakstīta 1918. g. '28. decembri Pirmoreiz iespiesta 1927. g. 23. februārī avīzes „Pravda" H. nr-ā

iespiesta pēc oriģinālā, ko izlabojis S. V. S/af/ns un parakstījis V. 1. begins

184

TELEGRAMA

ZIEMEĻU APGAHALA KOMUNU PADOMEI

Pēc ienākošām ziņām, kooperalivus pretēji 21. novembra dekrētam 251 nacionalizē, slēdz, to preces rekvizē un netiek palīdzēts to likumīgas darbības atjaunošanai. Visi, kas rada traucējumu apgādes darbā, dezorganizē Padomju republikas aizmugures organizēšanu. Ar šo tiek uzdots tūliņ pat izbeigt mēģinājumus pārkāpt un izvairīties pildīt 21. novembra dekrelu, atjaunot slēgtos un nacionalizētos kooperativus, atdot tiem preces, obligati ieslēgt kooperativus sadales tīklā līdzīgi padomju veikaliem. Visvisādi jāizmanto kooperativu aparats sagādes un sadalīšanas darbā, jāpiesaista kooperācijas pārstāvji pārtikas orgānu kooperācijas komisijās. Par dekreta pārkāpšanu un nepildīšanu sodīs. Paziņot šo tele-gramu zināšanai un izpildīšanai visām Ziemeļu apgabala izpildu komitejām un pārtikas orgāniem. Publicēt vietējos orgānos.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs

LJljanovs (Ļeņins>

Iespiesta pec avīzes teksta

Iespiesta 1918. p. 27. decembri avīzes Petrugradskaja F^auda"

285. tir-ā

1919. fj.

185

TELEGRAMA

REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRĀS KARA PADOMES PRIEKŠSĒDĒTĀJĀM

Steidzama

Kurska pēc atrašanās vietas

Republikas Revolucionārās Kara Padomes priekšsēdētājam

Trockim

No Kaukazijas frontes staba priekšnieka operatīvā ziņojuma Nr. 4873 redzams, ka krasnovieši ieņēmuši Raigorodu Volgas krastā dienvidos no Sareptas un apdraud, pirmkārt, mūsu militārās kravas, kas iet no Vladimirovkas uz Cari-cinu, otrkārt, satiksmes drošību uz līnijas Astrachaņa — Saratova. Lūgums rīkoties. No tā paša operativā ziņojuma redzams, ka angļu flote — četri tās kuģi — apšaudījusi Staroterečnaju dienvidos no Astrachaņas, aizdedzinājusi divas mūsu liellaivas un neskarta aizgājusi jūrā, aizvezdama līdzi mūsu hospitalkuģi ,,Aļeskeru“ ar medicīnisko personālu. Kur ir mūsu flote, un ko tā dara?

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1919. g. 2. vai 3. janvārī

Pirmoreiz iespiesta 1937. g. 21. jan- Iespiesta pēc oriģinālā, ko uzrakstījis

vari avīzes ,,Prauda" 21. nr-ā J. V. Staļins un parakstījis V. I. Ļeņins

186

TELEGRAMA

DIENVIDU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Sokoļņikovam

Mani dara visai nemierīgu, ka operācijās pret Doņecas baseinu un Rostovu kļūst gausākas. Paātrināšana nepieciešama, bet, protams, tikai ar nopietniem spēkiem. Izstrādājiet šajā nolūkā praktiskas direktivas, un mēs tās apslipri-nāsim caur Čeku priekš ukraiņiem un tāpat ari priekš mūsējiem. Vislielākā nejēdzība, ka kazaku sacelšanās apspiešana ieilgusi^252. Atbildiet sīkāk.

Ļeņins

Uzrakstīta 1919. //. 20. upr/Ji

Pirmoreiz iespiesta 19M. q. Iespiesta pēc rokraksta

187

TELEGRAMA

UKRAINAS FRONTES KOMANDIERIM

Kijevā Antonov am Noraksti Podvoiskim un Rakovskim

Sokojņikovs man telegrafē, ka Deņikins Donas baseinā esot lieliski izmantojis laiku, nostiprinājies un savācis svaigākus spēkus nekā mūsējie. Briesmas ir milzīgas. Ukrainai nepieciešams atzīt Donbasa fronti par neapšaubāmi svarīgāko Ukrainas fronti un par katru cenu nekavējoties izpildīt virspavēlnieka uzdevumu — dot spēcīgu pastiprinājumu Donas baseina — Mariupoles iecirknī. No Podvoiska materiāliem es redzu, ka kara materiālu Ukrainā, pat neieskaitot Odesu, ir milzums, vajag tos nevis uzkrāt, bet tūliņ formēt gan Doņccas strādniekus, gan jaunas da|as Tagan-rogas un Rostovas ieņemšanai. Vai jūs esat mobilizējis Ukrainā visus oficierus? Par katru cenu vajag ātri un ievērojami palielināt spēkus pret Deņikinu. Telegrafējiet sīkāk un lieciet saviem šifrētājiem šifrēt akurātāk, lai visu varētu saprast.

Ļeņins

22. IV. 1919.

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1929. и

188

TELEGRAMA

ASTRACHAŅAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

24. IV. 1919. g

Kara telegraina ārpus kārtas Astrachaņā Mechanošinam

Ārkārtīgi dīvaini, ka Jūs sūtāt telegramas, kurās ir tikai lielīšanās ar nākamajām uzvarām. Nekavējoties apspriediet: pirmkārt — vai nevar paātrināt Pelrovskas ieņemšanu, lai izvestu naftu no Groznijas;

otrkārt — vai nevar iekarot Uralas un Gurjevas grīvu, lai paņemtu no turienes naftu, naftas trūkums ir briesmīgs.

Visus pūliņus virziet uz to. lai drīzāk dabūtu naftu, un telegrafējiet sīki.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1930. и

*

188

TELEGRAMA

UKRAINAS PADOMJU VALDĪBAI

Kijevā

Par katru cenu, ar visiem spēkiem un, cik vien iespējams, ātrāk palīdzēt mums galīgi sakaut kazakus un ieņemt Ros-tovu, kaut ari tāpēc uz laiku kļūtu vājāki Ukrainas rietumi, jo citādi draud bojā eja.

Ļeņins

Uzrakstīta 1919. g. 24. apriti

Pirmoreiz iespiesta 193b. g. Iespiesta pēc rokraksta

190

TELEGRAMA

RIETUMU FRONTES VIRSPAVĒLNIEKAM UN REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Serpuchovā Virspavēlniekam Rietumu frontes Revolucionārajai Kara Padomei

Pēc Viļņas zaudēšanas Antante kļuvusi vēl nekaunīgāka. Nepieciešams attīstīt maksimālo ātrumu, lai visīsāka jā laikā dabūtu atpakaļ Viļņu, lai nedotu baltajiem iespēju pievilkt spēkus un nostiprināties. Paātriniet nosūtīto pastiprinājumu virzīšanu un rīkojieties enerģiskāk. Lauka Stabam visiem spēkiem pastiprināt modrību pār šinī virzienā notiekošo operāciju.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1019. fl. 24. apriti Iespiesta pēc oriģinālā, ko parakstījis

Pirmoreiz iespiesta 19№. ih V. 7. Ļeņins

г

191

TELEGRAMA

UKRAINAS FRONTES KOMANDIERIM

Kijevā Antonovam

Noraksts Rakovskim, Podvoiskim, Kameņevam

Saņēmu šifrējumu, kā ari jūsu projektu par Dienvidu frontes un Ukrainas frontes sadalīšanu. Par pirmo pateicos, par otro lamāju kā par spēlēšanos ar patstāvību. Nepieciešams tūliņ un par katru cenu pārsviest Ukrainas karaspēku Taganrogas ieņemšanai. Telegrafējiet

Ļeņins

Iespiesta pēc rokrakste

Uzrakstīta 1919. q. 25. apriti Pirmoreiz iespiesta 1942. о

192

„PRAVDAS“ REDAKCIJAI

Iespiediet šo ar pamatīgu un mierīgu iztirzājumu, detalizēti pierādot, ka šādas eseru svārstības uz kulaka pusi un uz atdalīšanos no Krievijas, t. i., uz spēku sail rumstalošan и Kolčaka un Deņikina priekšā, objektīvi ved uz palīdzību buržuāzijai un Kolčakam2!>*.

Ļeņins

25. IV.

Uzrakstīta 1919. «. 26. apriti Pirmoreiz iespiesta 1945. q. Ļeņina

rakstu un materiālu krājumā XXXV Iespiesta pēc rokraksta

%

UKRAINAS 2. PADOMJU ARMIJAS STABAM UN VISIEM ŠAS ARMIJAS BIEDRIEM

2. V. 1919. g.

Izsaku savu visdziļāko pateicību un atzinību Ukrainas Otrās Padomju Armijas biedriem sakarā ar man uzdāvināto tanku^264.

Šī dāvana dārga mums visiem, dārga Krievijas strādniekiem un zemniekiem kā ukraiņu brāļu varonības pierādījums, dārga arī tāpēc, ka liecina par šķietami tik stiprās Antantes pilnīgo krachu.

Labākie sveicieni un dedzīgi jo dedzīgi panākumu novēlējumi Ukrainas strādniekiem un zemniekiem un Ukrainas Sarkanajai Armijai.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs

V. Uljanous (Ļeņins)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1926. о-

104

TELEGRAMA

UKRAINAS PADOMJU VALDĪBAI

5 V 1919. g.

Kijevā Rakovskim,

Antonovam, Podvoiskim

No jums līdz šim laikam nav nevienas precizas, faktiskas atbildes, kādas daļas nosūtītas uz Donbasu, cik šauteņu, zobenu, lielgabalu, kādā stacijā ir priekšējie ešeloni. Lu-ganskas ieņemšana pierāda, ka taisnība tiem, kas jūs apsūdz par separātismu un par tiekšanos uz Rumāniju. Saprotiet, ka jūs būsit vainīgi katastrofā, ja nokavēsit sniegt nopietnu palīdzību Donbasam.

Ļeņins

Lūdzu atsūtīt man atpakaļ ar atzīmi: nosūtīta ar šifru tādā un tādā stundā un minūtē.

Steidzami.

5. V. Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 193k. a Iespiesta pēc rokraksta

22 35. sēj.

195

TELEGRAMA

DIENVIDU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

<>. V. 1919. g.

Kozlovā

Dienvidu frontes Revolucionārajā Kara Padomē Sokoļņikovam un Koļegajevam

Vilcināšanās ar sacelšanās apspiešanu rada taisni sašutumu. Šodien lasīju ziņu, ka apspiešana nevirzoties uz priekšu. Nepieciešams rīkoties vislielākā mērā enerģiski un izravēt gausumu ar visām saknēm. Vai neaizsūtīt vēl čekistu papildspēkus? Telegrafējiet sīkāk. Kavēšanās ar sacelšanās apspiešanu ir neciešama.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta J93S. §.

106

TELEGRAMA

V ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

12. V. 1919. g.

Vai jūs galvojat, ka nav pārspīlētas jums piedēvējamās ziņas par kolčakiešu dezorganizēšanos un pārnākšanu pie mums masu apmēros? Ja nav pārspīlētas, tad, kas darīts, pirmkārt, lai paātrinātu uzbrukumu un nostiprinātu uzvaru, otrkārt, lai izsūtītu uz visām gan Austrumu, gan Dienvidu frontes dajām pārbēdzējus no Kolčaka, kuri, izbaudījuši viņa zvērības, spējīgi celī mušu armijas noskaņojumu?

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta Ш2. ij. Iespiesta pēc rokrakstu

;и<>

107

telegrama

PETROGRADAS AIZSARDZĪBAS KOMITEJAI

Aizsardzības komiteja Zinovjevam Petrogradā

Nolūka noskaidrot lietu stāvokli Petrogradā Aizsardzības Padome uzaicina dot sīku jo sīku atbildi: kādu apsvērumu dēļ nolemts evakuēt dažas Petrogradas un apkārtnes rūp nīcas, kas un kāpēc devis rīkojumu nogremdēt kuģus, rao bilizēto strādnieku un rūpnīcās palikušo strādnieku kopskaits, vai visus mobilizētos patiešām izmanto aizsardzības vajadzībām, kas radījis nepieciešamību iecelt komisārus valsts rūpnīcās, vai pilsoņu iesaukšana bijusi vispārēja, vai arī tā notikusi, ievērojot centrālās varas lēmumu. Aizsar dzības Padome, atstādama Petrogradā pagaidām spēkā ap lenkuma stāvokli, dara zināmu, ka Petrogradas Aizsardzības komitejas pasākumi jārealizē ar centrālās varas ziņu, attiecīgos gadījumos — ar tās piekrišanu^255.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1919. Q. H. maijā Pirmoreiz iespiesta 19il. q.

lespiesla pēc telegrāfā veidlapas teksta

tu»

TELEGRAMA

DIENVIDU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Steidzama

Hogučarā

Dienvidu Ironies Revolucionārās Kara Padomes loceklim Sokoļņikovam

Uzbrukums Pelrogradai desmitkāršo briesmas un ārkārtīgo nepieciešamību apspiest sacelšanos nekavējoties, pat katru cenu. Telegrafējiet, kā lieta veicas vai beidzot ir sākusi strādāt izceltā divizija, vai ierodas pie jums nosū lītie Voroņežas un Tambovas komunisti, vai nav vajadzīgi vēl pastiprinājumi un tieši kādi sīkāk un biežāk. Kavē šūnās ir ārkārtīgi bīstama.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1919. i> 19. maija

Pirmoreiz iespiesta /934. p Iespiesta per rokraksta

1»»

TELEGRAMA

DIENVIDU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

21. V. 1919. s.

Kozlovā

Dienvidu frontes Revolucionārajā Kara Padome Koļegajevam

Noraksts Bogučarā Revolucionārās Kara Padomes loceklim Sokoļņikovam

Noraksts Ekspedicijas karaspēka komandiera stabā Chvesinam un Beloborodovam

No Beloborodova 20. datuma telegramas uzzinu draus migas lietas, il kā pavēles daļās nonākot pēc vairākām die nām un bruņumašīnas esot bez degvielām. Es piespiežu šeit, piespiediet jūs tur. Tambovas kara komisariāts tele grafē, ka nosūtījis jums 669 komunistus uz Bogučaru un Ustjmedvedicku. Brīnos — jums ir viņi plus 2 000 kursantu, plus divizija, un jūs vilcināties noteikti rīkoties sacelšanās apspiešanā, ko nepieciešams tūliņ izdarīt. Telegrafējiet sīkāk.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Irs piesi a pēc rokrakstu

Pirmoreiz iespiesta ЛШ. p

200

TELEGRAM А

UKRAINAS TAUTAS KOMISĀRU PADOMEI

2<>. V. 1919. g.

Atkārtoju savu lūgumu — telegrafēt man divreiz nedē|ā par faktisko palīdzību Donbasam. Neatlaidīgi prasu šo lūgumu izpildīt. Nepalaidiet garām momentu Grigorjeva uzvarēšanai, neatlaidiet nevienu no tiem zaldātiem, kas cīnās pret Grigorjevu2!>e. Dekretējiet un realizējiet iedzīvotāju atbruņošanu pilnos apmēros, nesaudzīgi šaujiet nost uz vietas par katru noslēptu šauteni. Šobrīd pats galvenais: ātra uzvara Donbasā, visu šauteņu savākšana sādžās, stipras armijas radīšana. Koncentrējiet visus spēkus šim uzdevumam, nesamaziniet enerģiju, mobilizējiet itin visus strādniekus. Nolasiet šo telegramu visiem redzamākajiem boļševikiem.

Ļeņina

Nosuti la uz Kijevu

Pirmoreiz iespiesta Ш3. и iespiesta pēc rokraksta

■201

TELEGRAMA

AUSTRUMU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

29. V. 1919. g.

Simbirskā

Austrumu frontes Revolucionārajā Kara Padome Gusevam, Laševičam, Jureņevam

Paklausot jūsu neatlaidīgajai prasībai, atkal iecelts Ka-meņevs. Ja mēs līdz ziemai neiekarosim Uralus, tad es uzskatu, ka revolūcijas bojā eja ir neizbēgama. Sasprindziniet visus spēkus. Par katru Kameņeva rīvēšanos ar stabu savlaicīgi telegrafējiet man ar šifru. Vairāk vērības pastiprinājumiem; mobilizējiet itin visus piefrontes iedzīvotājus; uzmaniet politisko darbu. Ik nedēļas telegrafējiet man ar šifru par rezultātiem. Nolasiet šo telegramu visiem redzamākajiem komunistiem un Petrogradas strādniekiem. Paziņojiet par saņemšanu. Sevišķu uzmanību pievērsiet Orenburgas kazaku mobilizēšanai. Jūs atbildat par to, lai karaspēka daļas nesāktu dezorganizēties un noskaņojums nepasliktinātos. Neaizraujieties ar operativo pusi.

Ļeņina

202

TELIiGHAMA

\ А ИМ IJAS REVOLUCIONĀRAJAI КАНА PADOMEI

30. V 1019. g.

10. Revolucionārajā Kara Padomē Jefremovam

Nekavējoties izraugiet grupu ļoti atbildīgu un ļoti ener gisku Caricinas darbinieku, kas Caricinas aizstāvēšanā pie dalījušies Staļina noteikto pasākumu realizēšanā, un uzdodiet viņiem sākt realizēt visus šos pasākumus ar tikpat lielu enerģiju. Atbildīgo vārdus telegrafējiet.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Sosūlita uz Caricinu

Pirmoreiz iespiesta 193i. и Iespiesta pēc rokraksta

%

203

TELEGRAMA

AUSTRUMU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Ārpus katras kārtas. Komisāram sekot telegramas gaitai.

Austrumu frontes Revolucionārajai Kara Padomei

Stipra pasliktināšanās pie Petrogradas un pārrāvums dienvidos liek mums vēl un vēl ņemt karaspēku no jūsu frontes. Citādi nevar. Jums jāpāriet uz revolucionārāku militāro darbu, saraujot parasto. Piefrontes joslā mobilizējiet itin visus no 18 līdz 45 gadiem, dodiet viņiem uzdevumu ieņemt tuvākās lielās rūpnīcas, piemēram, Motoviļichu, Miņjaru, un soliet atlaist mājās, kad viņi ieņems šīs rūpnīcas. Likdami pa divi un pa trīs cilvēkiem pie vienas šautenes, aiciniet padzīt Kolčaku no Uraliem, mobilizējiet 75 procentus partijas un arodbiedrību biedru. Citas izejas nav. jāsāk ķerties pie darba revolucionāri. Apspriediet pa daļai kopā ar Kameņevu, kā to izdarīt, un atbildiet, ko uzsākat.

Ļeņinu

Uzrakstīta 1919. p. 9. jum jā

Nosūtīta uz Simbirsku

Pirmoreiz iespiesta 1937. j. 22. jau- Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

vari avīzes „Pravda“ ‘22. nr-ā noraksta

304

E. SKĻANSKIM

b. Sk|anski!

1) Katrā ziņā tūliņ pat sākt fun novest līdz galam) iz meklēšanu, kas Jūs maldinājis, samazinādams postu. Tā taču ir nodevība.

2) Jādara viss un it īpaši jāraugās, lai 6 pulki no Austrumu frontes pārvietotos ātri.

Jūs taču, b. Skjanski, tiešām esat izrādījies vainīgs vilcināšanā *"//

Atbildiet man, ko tieši esat izdarījis abos punktos

Ļeņins

Uzrakstīta J919. и. 10. jūnija Pirmoreiz iespiesta 1945. g. Ļeņtnu

rakstu un materiālu krājumā XXXV iespiesta pec rokrakstu

205

TELEGRAMA

AUSTRUMU FRONTES REVOLUCIONARAJAJ KARA PADOMEI

Divīziju nākas paņemt, ievērojot slikto un gandrīz kata strol'isko stāvokli pie Petrogradas un dienvidos. Neko darīt Cerēsim, ka, ņemot vērā Ufas ieņemšanu, piektā armija varēs atdot diviziju, neatdodot Belaju, un ka, desmitkāršojot partijas enerģiju, mēs kopā ar jums veiksim ttzde vumu — nenovest Austrumu fronti līdz sakāvei.

Ļeņim

Iespiestu pēc rokraksta

Uzraksti la 1919. g. ". jum ja Nosūtīta uz Simhirsku Pirmoreiz iespiesta 1938. g. 23. februāri avīzes „Praviia“ 53. nr-n

206

TELEGRAMA

X ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

14. VI. 1919. g.

Caricina

10. Revolucionārajai Kara Padomei

Caricinu nepieciešams noturēt, tā ne vienreiz vien izturē jusi aplenkumu. Sasprindziniet visus spēkus, informējiet sīkāk, biežāk, mēs darām vajadzīgo. Paātriniet lieko vērtību izvešanu. Mobilizējiet itin visus. Nepavājiniet politisko darbu. Rūpējieties par sakariem ar mums.

Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1938. o. 23. feb-

narļ aubes „Prauda** 53. лг-о Iespiesta pēc rokraksta

207

TELEGRAMA

DIENVIDU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI*5*

14. VI. 1919. g.

Kozlovā

Dienvidu frontes Revolucionārajai Kara Padomei

Vai jūs darāt visu, lai atbalstītu Cnricinu? No turienes lūdz 15 000 kājnieku un 4 000 jātnieku. Caricinu nepieciešams noturēt. Ziņojiet, kas izdarīts un kas tiek darīts.

Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 19Ю. a

Iespiesta pēc rokrakstu

208

TELEGRAMA М. V. FRUNZEM

16. VI. 1919. g.

Ārpus katras kārtas Samarā un pf:c atrašanās vietas Dienvidu grupas stabam

Dienvidu grupas komandierim Frunzem-Michailovam

Lūdzu nodot Uraļskas biedriem manu dedzīgo sveicienu ielenktās Uraļskas piecdesmit dienu ilgās aizstāvēšanas varoņiem un lūgumu nezaudēt dūšu, noturēties vēl nedaudzas nedēļas. Varonīgā Uraļskas aizstāvēšana vainagosies ar panākumiem 26B.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņinu

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1927. о

209

TELEGRAMА

PIEFRONTES RAJONU IZPILDU KOMITEJĀM

16. VI. 1919. g.

Voroņežā, Guberņas izpildu komitejai Novochoperskā, Voroņežas, Apriņķa izpildu komitejai

Borisogļebskā, Tambovas, Apriņķa izpildu komitejai

Balašovā, Saratovas, Apriņķa izpildu komitejai Atkarskā, Saratovas, Apriņķa izpildu komitejai Kamišinā, Saratovas, Apriņķa izpildu komitejai Tambovā, Guberņas izpildu komitejai Saratovā, Guberņas izpildu komitejai

Nekavējoties dariet visu, lai piespiedu kārtā norīkotu visus darba spējīgos iedzīvotājus un pajūgus poziciju nocie tināšanas darbos, ko veic karalauka celtniecības iestādes. Katrā iecirknī iecelt pa vienam izpildu komitejas loceklim, kas personīgi atbildīgs par norīkojumu izpildīšanu. Steidzami telegrafējiet par izpildīšanu, citādi atbildēsit pēc kara laika likumiem. Uzdodiet izpildu komiteju visu atbildīgo locekļu vārdus. Guberņu izpildu komitejas atbild par tūlītēju izpildīšanu.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1910. p

Iespiesta pēc rokraksta

210

TELEGRAMA

X ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

18. VI. 1919. g.

Caricinā

10. Revolucionārajai Kara Padomei Guberņas izpildu komitejas priekšsēdētājam Noraksts Kozlovā

Dienvidu frontes Revolucionārajai Kara Padomei

Prieka pilns vēroju desmitās armijas un Caricinas proletariāta varonību Caricinas aizstāvēšanā. Esmu pārliecināts, ka sarkanā Caricina. kas ziemā izturēja daudzus mēnešus ilgo ielenkumu, izturēs visus pārbaudījumus ari tagad. Sveiciens sarkanās Caricinas aizstāvjiem! Apsolītie pastiprinājumi tiek nosūtīti.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta 1919. ņ. 25. jūnijā avizes

„Kommuņist'* (Astrachaņā) 136. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

23 35. sēj.

2"

TELEGRAMA

AUSTRUMU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

20. VI. 1919. g

Simbirskā

Austrumu frontes Revolucionārajā Kara Padomē Laševičam, Jureņevam

lr norādījumi, pirmais — ka Austrumu frontes armijās lielā mērā samazinoties politisko darbinieku skaits, kuri aiziet vietējā padomju darbā no ienaidnieka atbrīvotos apvidos; otrais — ka dažas divizijas esot nogurušas. Tam jāpievērš visnopietnākā uzmanība. Absolūti aizliegt politiskajiem darbiniekiem un kuram katram citam aiziet no armijas, pirms nav ieņemti Urali un pirms viņi nav aizstāti ar dubultu skaitu Uralu strādnieku, un pēc tam par katru cenu panākt, lai piefrontes joslā tiktu mobilizēti itin visi un nogurušie aizstāti, kaut vai pagaidu atpūtai, ar svaigiem spēkiem, jo uzbrukumu Uraliem nedrīkst vājināt, to katrā ziņā vajag pastiprināt, paātrināt, darīt spēcīgāku ar papildinājumiem. Telegrafējiet, kādus pasākumus uzsākat. Pievērsiet uzmanību sacelšanās gadījumiem pie Samaras un Irgizas rajonā^2*0. Jūsu klusēšana par to ir aizdomīga.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 193i a

TELEGRAMA

AUSTRUMU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

I VII. 1919. g.

Simbirskā

Austrumu frontes Revolucionārajai Kara Padomei noraksts 3. Armijas Stabam

Apsveicu varonīgo sarkano karaspēku, kas ieņēmis Perinu и и Kunguru. Dedzīgs sveiciens Uralu atbrīvotājiem. Šis pasākums par katru cenu ātri jānoved pilnīgi līdz galam. Visai nepieciešams nekavējoties mobilizēt itin visus atbrīvoto Uralu rūpnīcu strādniekus. Vajag atrast jaunus revolucionārus paņēmienus, kā šos strādniekus tūliņ iekļaut karaspēkā, lai dotu atpūtu nogurušajiem un lai varētu sūtīt iiz dienvidiem. Telegramas pirmo daļu paziņojiet pulkiem

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Pirmoreiz Iespiesta 1927. !. 21. jan-

«•4" avīzes ,,1‘ravda" 17. nr-й Iespiesta pēc rokrakstu

%

213

TELEGRAMA

IV ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI, SARATOV AS GUBERŅAS IZPILDU KOMITEJAI UN PARTIJAS GUBERŅAS KOMITEJAI

2. VII. 1919. g.

Saratovā

4. Revolucionārās Kara Padomes loceklim Kurajevam Guberņas izpildu komitejas priekšsēdētājam Zeņkovičam

Partijas guberņas komitejas priekšsēdētājam Plaksinam

Visu uzmanību garnizona tīrīšanai un aizmugures nostiprināšanai. Nesaudzīgi iznīciniet baltgvardus pilsētā un uz laukiem. Personīgi pārbaudīt politisko darbu un organizāciju garnizonā. Visi uz militāro darbu! Piespiediet visus sapurināties un disciplinēties. Telegrafējiet rezultātus. Sevišķi nostipriniet Rliščevu.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1934. u.

TELEGRAMA SARATOVAS GUBERŅAS IZPILDU KOMITEJAI

8. VII. 1919. g.

Saratovā

Telegrafējiet precizāk, ja vajadzīgs, ar šifru, kādus praktiskus panākumus esat sasnieguši, vai garnizonā ir lūzums, īpašām grupām nepieciešams apbraukāt un apstrādāt katru niefrontes joslas pagastu, organizējot trūcīgos, padzenot kulakus, ņemot no viņiem ķīlniekus, apspiežot zaļos, atgriežot atpakaļ dezertierus. Sevišķu uzmanību Atkarskas apriņķim un Rtiščevai. Gaidu sīku faktisku atbildi.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesto 1930. (j.

215

TELEGRAMA

METĀLISTU KONGRESAM TULA

Tulā: metālistu kongresa prezidijam

No visas sirds apsveicu metālistu Tulas kongresa lēmumu desmitkārt pavairot ieroču izgatavošanu un tā joprojām. Lūdzu ziņot man ik mēnesi pa pastu vai izmantojot gadījumu, kādi tieši faktiski panākumi tiek sasniegti, izpildot visus jūsu lēmumus.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzraksti la 1919. g. ". juti jā Pirmoreiz iespiesta 1933. g. 23. februāri avīzes „Pravda*' 53. nr-ā

210

TELEGRAMA

AUSTRUMU FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

17. VII. 1919. g.

Simbirskā

Austrumu frontes Revolucionārajai Kara Padomei

Apsveicu ar uzvarām^20\

Jāveic sevišķi pasākumi: pirmais, lai Uralu strādnieki neizvazātu ieročus un lai viņu vidū neattīstītos postošais partizanisms; otrais, lai Sibirijas partizanisms nedemora-lizētu mūsu karaspēku.

Telegrafējiet jūsu ieskatus, tāpat ari ziņojiet, vai saskani о i sastrādājat ar jauno frontes komandieri^1202 un sīkāk par baškiru lietām.

Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1942. y. , Iespiesta pēc rokraksta

а

А. М. GORKIJAM

18. VII. 1919. g.

Dārgais А. М

Atbrauciet šurp atpūsties — es bieži vien uz divi dienām aizbraucu uz laukiem, kur ļoti labi varu iekārtot Jūs gan uz īsu, gan uz ilgāku laiku.

Patiešām, atbrauciet!

Telegrafējiet, kad; mēs Jums sagādāsim kupeju, lai ērtāk varētu atbraukt. Jums nudien vajag mazlietiņ pārmainīt gaisu. Gaidu atbildi!208

Jūsu Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Nosūtīta uz Petropradu Pirmoreiz iespiesta 192H. о■ 29. martā avizes „Pravda" 75. nr-S

218

A. М. GORKIJAM

31. VII. 1919.

Dārgais Aleksej Maksimič! Jo nopietnāk ielasos Jūsu vēstulē, jo vairāk domāju par tās secinājumu sakaru ar tajā izteikto (un to, ko Jūs esat stāstījis, mums sastopoties), toties vairāk man rodas pārliecība, ka tiklab šī vēstule, kā arī Jūsu secinājumi un visi Jūsu iespaidi ir pavisam slimīgi.

Petrograda pēdēja laikā ir viens no visslimākajiem punktiem. Tas arī saprotams, jo tās iedzīvotāji izcietuši visvairāk, strādnieki visvairāk atdevuši savus vislabākos spēkus, bads ir liels, kara briesmas tāpat. Jums acīm redzot neiztur nervi. Tur nav ko brīnīties. Bet Jūs ietiepjaties, kad Jums saka, ka vajag mainīt dzīves vietu, jo ļaut līdz slimīgumam nodzīt savus nervus ir pavisam nesaprātīgi, nesaprātīgi pat no visrupjākā aprēķina viedokļa, nerunājot jau par citiem viedokļiem.

Jūsu vēstulē, tāpat kā Jūsu sarunās, ir slimīgo iespaidu kopsuina, kas noved Jūs līdz slimīgiem secinājumiem.

Jūs sākat ar dizentēriju un koleru; un uzreiz kaut kāds slimīgs niknums: „brālība, vienlīdzība". Neapzināti, bet iznāk kaut kas tamlīdzīgs, it kā vainīgs komunisms — ielenktās pilsētas trūkumā, nabadzībā un slimībās!!

Tālāk kaut kādas man nesaprotamas, niknuma pilnas asprātības pret „žogu" literatūru (pret kādu? kāpēc tā sais-tīta ar Kaļiņinu?). Un secinājums — it kā „saprātīgo strādnieku niecīgās atliekas" runājot, ka viņi esot „nodoti" „gūstā zemniekam".

Tas nepavisam vairs nesaskan ne ar ko. Vai tad Kaļiņinu, vai, apsūdz, ka viņš nodevis strādniekus zemniekam? Tā iznāk.

To ir varējuši izgudrot vai nu pavisam nepieredzējuši, muļķīgi strādnieki, kam galvas vietā ir „kreisa^1* frāze, vai sabeigti, nomocīti, izsalkuši, slimi strādnieki, vai ari „aristokrātijas atliekas**, kas lieliski prot sagrozīt itin visu, lieliski pieķeras kuram katram sīkumam, lai izgāztu savu trako naidu pret Padomju varu. Sīs atliekas Jūs jau turpat vēstulē ari pieminat. To noskaņojums Jūs slimīgi ietekmē.

Jūs rakstāt, ka redzot „visdažādāko slāņu cilvēkus". Redzēt ir viena lieta, bet otra liela — ik dienas visā dzīvē just pieskaršanos. Pēdējo Jums visvairāk nākas izjust no šo „atlieku" puses — kaut vai Jūsu profesijas dēļ, kas Jums liek „pieņemt" desmitiem saniknotu buržuāzisku inteliģentu, kā arī dzīves apstākļu dēļ.

It kā „atliekas" „jūtot pret Padomju varu kaut ko tuvu simpātijām", bet „strādnieku lielākā daļa" dodot zagļus, piesmērējušos „komunistus" u. t. jpr.I Un Jūs aizrunājaties līdz „secinājumam", ka revolūciju nevarot taisīt ar zagļu palīdzību, nevarot taisīt bez inteliģences.

Tā ir caur un cauri slima psiche, kas saasinājusies sa niknotu buržuāzisku inteliģentu vidē.

Tiek darīts viss, lai iesaistītu inteliģenci (kas nav baltgvardu inteliģence) cīņā pret zagļiem. Un katru mēnesi Padomju republikā aug to buržuāzisko inteliģentu %. kuri patiesi palīdz strādniekiem un zemniekiem un nevis tikai ņurd un šķiež visapkārt trakuma siekalas. Petrogradā to „redzēt" nevar, jo Pelrograda ir pilsēta, kur atrodas sevišķi daudz vietu (un galvu) zaudējušas buržuāziskās publikas (un „inteliģences"), bet visai Krievijai tas ir neapstrīdams fakts.

Petrogradā vai no Petrogradas vērojot, par to var pārliecināties tikai tad, ja cilvēks ir politiski izcili informēts, ja ir speciāli liela politiskā pieredze. Jums tās nav. Un Jūs nodarbojaties nevis ar politiku un nevis ar politiskās celtniecības darba vērošanu, bet ar īpašu profesiju, kas Jums visapkārt nostāda saniknoto buržuāzisko inteliģenci, kura neko nav sapratusi, neko nav aizmirsusi, neko nav iemācījusies, bet labākajā —- ļoti ļoti retā vislabākajā ga-dīj'iimā — ir apmulsusi, izmisusi, vaid, atkārto vecos aizspriedumus, ir iebiedēta un baida sevi.

Ja vēro, tad vajag vērot apakšā, kur var pārredzēt dzī ves jaunās celtniecības darbu, provinces strādnieku ciematā vai uz laukiem, — tur nevajag politiski aptvert ļoti sarežģīto datu sumu, tur var tikai vērot. Jūs darāt nevis to, bet esat nostādījis sevi profesionālā tulkojumu u. tml. redaktora stāvoklī, kur jaunās dzīves jauno celtniecību vērot nevar, stāvoklī, kur izšķiež visus spēkus, klausoties slimās inteliģences slimīgajā ņurdēšanā, „bijušās" galvaspilsētas vērošanā ārkārtīgu kara briesmu un nikna trūkuma apstākļos.

Jūs esat nostādījis sevi tādā stāvoklī, kur tieši vērot jauno, kas ir strādnieku un zemnieku dzīvē, t. i., %o Krievijas iedzīvotāju dzīvē, Jūs nevarat: kur Jūs esat spiests vērot bijušās galvaspilsētas dzīves fragmentus, galvaspilsētas, no kuras izcilākie strādnieki aizgājuši uz frontēm un uz laukiem un kur palicis nesamērīgi daudz inteliģences bez savas vietas un bez darba, kura ,,iclenc“ speciāli Jās. Padomus braukt projām Jūs tiepīgi noraidāt.

Saprotams, ka esat novedis sevi līdz slimībai: Jūs rakstāt, ka dzīvot Jums esot ne tikai grūti, bet arī „visai pretīgi"!!! Kā gan ne! Šādā laikā Jūs piekaļat sevi pie visslimākā punkta kā tulkotās literatūras redaktors (vispiemērotākā nodarbošanās cilvēku vērošanai, māksliniekam!). Tur Jūs kā mākslinieks nevarat vērot un pētīt ne jauno armijā, ne jauno uz laukiem, ne jauno fabrikā. Jūs esat atņēmis sev iespēju darīt to, kas apmierinātu mākslinieku, — Petrogradā var strādāt politiķis, bet Jūs neesat politiķis. Šodien — veltīgi izsistas logu rūtis, rītdien — šāvieni un bļāvieni cietumā, pēc tam fragmenti no tā, ko runā visvairāk nogurušie no Petrogradā palikušajiem nestrādniekiem, tad miljons iespaidu no inteliģences, no galvaspilsētas inteliģences bez galvaspilsētas, pēc tam simtiem sūdzību no tiem, kam pāri darīts, ar rediģēšanu neaizņemtajā laikā nekādu dzīves celtniecību redzēt nevar (tā notiek īpašā veidā un vismazāk Petrogradā), — kā te lai nenoved sevi līdz tam, ka dzīvot ir visai pretīgi.

Mušu zemi aizrāvusi drudžaina cīņa pret . visas pasaules buržuāziju, kas ārprātīgi mēģina atriebties par tās gāšanu. Dabiski. Par pirmo Padomju republiku — pirmie triecieni no visām pusēm. Dabiski. Te vajag dzīvot vai nu kā aktivam politiķim, bet, ja sirds netiecas uz politiku, tad kā māksliniekam vērot, kā pa jaunam ceļ dzīvi tur, kur nav niknā, pret galvaspilsētu vērstā uzbrukuma centra, nav niknās cīņas pret sazvērestībām, nav galvaspilsētas inteliģences trakā naida —uz laukiem vai provinces fabrikā (vai frontē). Tur, vienkārši vērojot, ir viegli atšķirt vecā sairšanu no jaunā asniem.

Dzīve kļuvusi pretīga, „padziļinās domstarpības" ar komunismu. Kādas ir domstarpības, to saprast nav iespējams. Nav ne vēsts no norādījumiem par domstarpībām politikā vai idejās. Ir starpība noskaņojumā starp cilvēkiem, kas ved politiku vai pilnīgi aizņemti ar vistrakākā veida cīņu, un tāda cilvēka noskaņojumu, kurš mākslīgi iedzinis sevi stāvoklī, kur jauno dzīvi vērot nevar un kur buržuāzijas milzīgi lielās galvaspilsētas pūšanas radītie iespaidi nomāc.

Vaļsirdīgi izteicu Jums savas domas sakarā ar Jūsu vēstuli. Sarunās (ar Jums) es jau sen tuvojos tādām pašām domām, bet Jūsu vēstule noformēja un pabeidza, noslēdza to iespaidu sumu. kādi bija radušies no Jūsu teiktā. Negribu uzbāzties ar padomiem, bet nevaru neteikt: radikāli mainiet apstākļus un vidi, un dzīves vietu, un nodarbošanos, citādi dzīve var kļūt galīgi pretīga.

I

Cieši spiežu roku

Jūsu Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

S'osūlita uz Petrooradu Pirmoreiz iespiesta 1925. 0.

TELEGRAMA

VII ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

7. Revolucionārajai Kara Padomei

Vai ir darīts viss, lai par katru cenu noturētu Petrogradu? Jums solītos pastiprinājumus steidzinām, bet to pienākšanai vajadzīgs laiks. Sasprindziniet visus spēkus.

Ļeņins

Uzrakstīta 1919. о. 1. augustā Iespiesta pēc oriģinālā, ko

Pirmoreiz iespiesta 1942. g. parakstījis V’. /. Ļeņins

%

TELEGRAMA

REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRĀS KARA PADOMES PRIEKŠSĒDĒTĀJĀM

Čekas Politbirojs lūdz paziņot visiem atbildīgajiem darbiniekiem Čekas direktivu: aizsargāties līdz pēdējai iespējai, aizstāvot Odesu un Kijevu, to savstarpējos sakarus un to sakarus ar mums līdz pēdējai asins lāsei. Tas ir jautājums par visas revolūcijas likteni. Ņemiet vērā, ka mūsu palīdzība nav tālu.

Čekas Politbiroja vārdā Ļeņins

Iespieda pēc rokrakstu

Uzrakstīta 1919. Q. 9. aupusto Pirmoreiz iespiesta 1942. p.

221

REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

b. Skjanski! Esmu nevesels, bija jāliekas gullā.

Tāpēc atbildiet ar ziņnesi.

Uzbrukuma nokavēšanās Voroņežas virzienā (no 1. līdz 10. augustam!!!) ir drausmīga. Deņikina panākumi milzīgi.

Kas par lietu? Sokoļņikovs teica, ka tur (pie Voroņežas) mums esot 4 reizes vairāk spēku.

Kas tad ir par lietu? Kā varējām tā nogulēt?

Pasakiet virspavēlniekam, ka tā nevar. .Jāpievērš uzina nība nopietni.

Vai nevajadzētu nosūtīt Dienvidu frontes Revoluciona rajai Kara Padomei šādu tclegramu:

Pilnīgi nepieļaujams kavēties ar uzbrukšanu, jo šāda kavēšanās atdos Deņikinam visu Ukrainu un mūs pazudinās. Jūs atbildat par katru lieku uzbrukuma novilcināšanas dienu un pat par katru stundu. Paziņojiet tūliņ pat Jūsu paskaidrojumus un termiņu, kad beidzot sāksit izšķirošo uzbrukumu.

. Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1919. g. Ю. augusta Pirmoreiz iespiesta /942. g

REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Slepeni. Izgatavot 2 norakstus un vienu nosūtīt biedram Sklanskim kopā ar šo zīmīti:

b. Skļanski! No klāt pieliktā redzams, ka vainu veļ no slimās galvas uz veselo. Laikam pret Mamontovu nav nevienas kaujas spējīgas daļas: tas ir patiešām kauns un Revolucionārās Kara Padomes pilnīga nevērība vai pilnīga nogulēšana.

Vajag rīkolies daudz enerģiskāk!

Ļeņins

Piebildums: dzelzceļnieki stāsta, ka mūsu daļas, kas virzītas pret Mamontovu, baidoties līst ārā no vagoniem.

Revolucionārā Kara Padome, sūtīdama šādas daļas, apkauno pati sevi.

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1919. g. augusta beigās Pirmoreiz iespiesta 1952. g.

TELEGRAMA

BAŠKIRIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KOMITEJAI

" f ā

Raškirijas Revolucionārajai komitejai

Pašlaik, kad Sarkanās Armijas izšķirošās uzvaras Austrumos nodrošinājušas baškiru taulai brīvu attīstību, Republikas Revolucionārās Kara Padomes lēmums par dažu baškiru karaspēka daļu pārcelšanu uz Petrogradu iegūst izcilu politisku nozīmi. Plēsonīgie imperiālisti redzēs, ka pamodinātās Austrumu tautas cēlušās aizstāvēt proletāriskās revolūcijas centrus. Tajā pašā laikā bruņoto baškiru ciešā saskare ar Petrogradas strādniekiem nodrošinās ciešus sakarus.un savstarpēju cieņu komunisma garā. Izsaku dzi|u pārliecību, ka Raškirijas Revolucionārā komiteja un visi apzinīgie baškiru biedri pūlēsies visiem spēkiem, lai baškiru daļas pārsviestu visīsākajā laikā un vismazāk apgrūtinot dzelzceļa transportu. Lūdzu nodot brālīgu sveicienu baškiru sarkanarmiešiem.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

b

Uzrakstīta 1919. g. 5. septembri Pirmoreiz iespiesta 1932. a

Iespiesta pčc oriģinālā, ko paraJcstijis V. I. Ļeņins

M 35. sčj

224

S. I. GUSEV AM

b. Gusev! Iedziļinādamies Skļanska vēstulē (par lietu stāvokli 15. IX) un rezultātos pēc ziņojumiem, pārliecinos, ka mūsu RRKP strādā slikti.

Mierināt un mierināt, tā ir slikta taktika. Iznāk „mierīguma spēlīte".

Bet īstenībā mums ir sastingums — gandrīz sabrukums.

Sibīrijas frontē iecēluši kaut kādu nelieti Olderogi un bābu Pozernu un „nomierinājušies". Taisni kauns! Bet mūs sākuši sist! Mēs par to liksim atbildēt RRKP, ja netiks lietoti enerģiski līdzekļi! Izlaist no rokām uzvaru — tas ir kauns.

Ar Mamontovu sastingums. Kā redzams, nokavējums pēc nokavējuma. Nokavējās karaspēks, kas nāca uz Voroņežu no ziemeļiem. Nokavējās ar 21. divizijas pārsviešanu uz dienvidiem. Nokavējās ar autoložmetējiem. Nokavējās ar sakariem. Vai nu Virspavēlnieks viens pats braucis uz Orlu vai kopā ar Jums, — darbu neesat izdarījuši. Sakarus ar Seļivačevu neesat nodibinājuši, uzraudzību pār viņu neesat nodibinājuši, pretēji Čekas senai un liekai prasībai.

Rezultātā gan ar Mamontovu sastingums, gan Seļivačevam sastingums (dienu no dienas ar bērnišķīgajiem zīmēju-miņiem solīto „uzvaru" vielā — vai atceraties, šos zīmēju-miņus .Jūs man rādījāt? un es teicu: pretinieku aizmirsuši!!).

Ja Seļivačevs aizmuks vai viņa diviziju komandieri kļūs nodevēji, vainīga būs RRKP, jo viņa gulēja un mierināja, bet darbu nedarīja. Vajag sūtīt uz dienvidiem labākos, enerģiskākos komisārus, bet nevis miegapūžņus.

Ar formēšanu ari nokavējamies. Palaižam garām rudeni — bet Deņikins trīskāršos spēkus un dabūs tankus u. t. jpr., u. t. jpr. Tā nedrīkst. Miegainais darba temps jāpa dara dzīvs.

Atbildiet man (caur L. AI. Fotijevu).

Ļeņins

16. IX.

Kā redzams, mūsu RRKP „komandē", neinteresēdamās par izpildīšanu vai neprazdama to uzraudzīt. Ja tas ir mūsu vispārējs grēks, tad kara lielās tā ir taisni bojā eja.

Uzrakstīta 1919. g. t6. septembri Pirmoreiz iespiesta 1933. g. 5. marta

avīzes „Prawla“ 63. nr-ā Iespiesta pēc rokrakstu

E. SKĻANSKfM

15. X. 1919. g.

b. Skļanski!

Dienvidu frontei absolūti nepieciešamas kavalērijas, ka ari pārvietojamas vieglā tipa lauka radiostacijas, kādas lielā vairumā atrodas Galvenās kara inženieru pārvaldes noliktavās. Tīiliņ dodiet rīkojumu, lai steidzīgi nodod Dienvidu frontei pa 50 gabalu no viena un otra tipa. To prasa Staļins, kas ļoti sūdzas par sakaru trūkumu.

Atrakstiet man, ko īsti Jūs esat izdarījis, un pie tā paša pasūtiet man īsu GRIP ziņojumu, cik viņiem pavisam ir radiostaciju un kā tās sadalītas karaspēkā.

I

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs

V Uļjanova (Ļeņins)

Pirmoreiz iespiesta 1933. a. 21 februāri avīzes „Pravda“ 53. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

226

UZKARSTS UZ G. K. ORDŽONIKIDZES VĒSTULESa"4

Pēc atsauksmēm, kādas devis gan Unšlichts, gan Staļins, Sergo ir visuzticamākais militārais darbinieks. Ka viņš ir visuzticamākais un vislietišķīgākais revolucionārs, es pats viņu pazīstu vairāk nekā 10 gadu.

Uzrakstīts 1919. q. 16. vai 17. oktobri

Pirmoreiz iespiests 1936. 0- 28. oktobrī Quizes ,.Prauda1^116 498. nr-ā Iespiests pēc rokraksta

227

TULAS К EVOLUCIONĀRAJAI KOMITEJAI

20. X. 1919. g.

Biedril Tulas nozīme pašlaik ir sevišķi svarīga, — un arī vispār, pal neatkarīgi no ienaidnieka tuvuma, republikai Tulas nozīme ir milzīga.

Tāpēc vajag sasprindzināt visus spēkus saskanīgam dar bain, koncentrējot visu kara un kara apgādes darbā.

Ļoti žēl, ka Jūs un Zelikmanis rīvējaties ar Petersu, un domāju, ka te ir vainīgs Zelikmanis, jo, ja bija manāmi ne gludumi, tad vajadzēja nokārtot tūliņ (un to izdarīt nebija grūti), nenovedot līdz konfliktam. Turpmāk jānokārto katrs mazākais negludums, paziņojot centram laikus, neļaujot konfliktam izplesties.

Darbs Tillā jāceļ visiem spēkiem un pilnīgi jāpielāgo kara stāvoklim. Dekrcts par civilpārvaldes sašaurināšanu tiks izdots šinīs dienās, tas ne vien jāievēro, bet jāpielieto ārkārtīgi apzinīgi un centīgi 265. Tulā masas ne tuvu nav mūsējās. No tā obligati izriet scviSķi intensive darbs kara spēkā, rezervistu vidū, strādnieku vidū, strādnieču vidū.

Ja nepietiek spēku, rakstiet — palīdzēsim no Maskavas.

Aizsardzības darbus uzraudzīt, acis nenolaižot: vai ceļ blokhaužus? vai darbs nesāk atslābt? vai ir materiāli? strādnieki? vai sarkanarmieši mācās? vai viņu apgāde ir kārtībā? Visi šie un tamlīdzīgi jautājumi jāsadala, lai tos speciāli uzraudzītu lietišķīgi cilvēki un partijai uzticami biedri. Jūs pilnīgi atbildat par šā darba panākumiem, par nolaidību (ja laikā nepārsūdzēsit un negriezīsities pie centra). Karaspēka formēšanai ir ārkārtīgā nozīme

Ja ieņemsim Orlu 2e“, tad darbu nevis vājināt, bet desmitkārt pastiprināt, jo bez tā mēs neuzvarēsim, bet uzbrukuma apstāšanās mums ir nāve.

Nolasiet šo vēstuli visiem atbildīgajiem darbiniekiem un partijas biedriem un regulāri, oli isi informējiet mani par to, kas faktiski tiek darīts.

Ar komunistisku sveicienu V. U(janovs (Ļeņins)

Iespiesta pēc rokraksi»

Pirmoreiz iespiesta 1931. и

228

RĪKOJUMS KARA TAUTAS KOMISĀRĀ VIETNIEKAM

24. X. 1919. g.

No Sta(iivi

(steidzami atrisināt)

1) Mobilizētos latviešus nosūtīt uz latviešu divizijas rezerves bataljoniem

(pasteidzināt Petersonu; atkārtot viņam pavēli).

2) Virspavēlnieks apsolījis sūtīt Turkestanas jātnieku bri-gadi uz Kozlovu.

Pārbaudīt. Pasteidzināt.

3) Virspavēlnieks apsolījis 8. armijai 8 bataljonus Pasteidzināt.

Iecelt atbildīgu personu.

4) Virspavēlnieks apsolījis 45. divizijai papildinājumus no Kalugas.

Pārbaudīt. Pasteidzināt Iecelt atbildīgu personu

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1938. a■ 23. februāri avīzes .Jrravda" 53. rir-ā

229 .

V. V. VOROVSKIM

24. X. 1919. g.

Biedram V. V. Vorovskini Valsts izdevniecībā

Izskatījis brošuru „III Internacionāle 1919. g. 6. un 7. martā", „Valsts izd-bas“ izd., Maskavā 1919. cena 8 rbļ.), 99 lappuses, izsaku stingru rājienu par šādu izdevumu un prasu, lai visi Valsts izdevniecības kolēģijas locekļi izlasītu šo manu vēstuli un izstrādātu pasākumus, kas nopietni garantē, lai šāda nekārtība nevarētu atkārtoties.

Brošūra izdota riebīgi. Tas ir kaut kāds smērējums. Nav satura rādītāja. Kāds idiots vai nevīža, acīm redzot analfa bets, salicis, gluži kā piežīīpojies, visus „materiālus", rak stiņus un runas un iespiedis bez jebkādas kārtības.

Ne priekšvārda, ne protokolu, ne preciza lēmumu teksta ne lēmumi nošķirti no runām, rakstiem, rakstiņiem, itin nekā! Nedžirdēts kauns!

Lielais vēsturiskais notikums ar šādu brošuru apkaunols.

Prasu: 1) Izlabot, izdarot ielīmēšanu. (Vainīgos iesēdināt cietumā un likt. lai ielīmē visos eksemplāros.)

Lai man paziņo:

2a) Cik eksemplāru iespiests?

2b) Cik izplatīts?

3)- Izdot no jauna pieklājīgā izskatā. Korektūru parādīt man.

4) Ievest noteikumu, ka par katru izlaižamo lietu atbildētu noteikta persona (iekārtot atbildīgo personu ierakstu grāmatu).

5) Citādus pasākumus kārtības ieviešanai; izstrādāt tos un atsūtīt man.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs

V. Ujanovs (Ļeņins)

Iespiesta pēc oriģinālā, ko

Pirmoreiz iespiesta 1933. и parakstījis V. /. Ļeņins

230

PETROGRADAS PADOMES PRIEKŠSĒDĒTĀJAM

1) Stāsta, ka degakmens pie Veimarnas neatrodoties dziļi. Jānorok 2—3 asis bieza zemes kārta, un var laist darbā ekskavatoru, kas izlauzīs un dos ļoti daudz degakmeņa.

Vajag sasprindzināt spēkus; mobilizēt uz turieni buržuāziju (padzīvos zemnīcās); strādāt 3 maiņās pa 8 stundām; radīt Petrogradā strādnieku interesi par šo lietu;

mobilizēt zemniekus (4 stundas dienā uz 2 nedēļām sākumā u. t m I.).

2) Stāsta, ka Žuks (nošautais) esot taisījis no zāģu skai dām cukuru?

Vai tas tiesa? Ja tiesa, tad katrā ziņā sameklēt viņa [Mīlīgus. \л\ lietu turpinātu. Milzīgi svarīgi. Sveiciens!

Ļeņins

Uzrakstīta 1919. y. oktobri

Pirmoreiz iespiesta 1925. и Iespiesta pēc rokraksta

231

(i. M. К RŽIŽANOVSKIM

G|cb Maksimilianič!

Mani ļoli ieinteresēja Jūsu ziņojums par kūdru.

Vai neuzrakstīsit par to rakstu avīzē „Ekonomičeskaja 2izņ“ (un pēc tam brošuriņas veidā vai žurnālā)0

Nepieciešams apspriest jautājumu presē.

Ir, lūk, kūdras krājumi — miljardi.

Tās siltumvērtība.

Tās atrašanās vieta pie Maskavas; Maskavas apgabala

Pie P e t г о д г a d a s — pēc iespējas precizāk.

Cik viegli tā iegūstama (salīdzinot ar oglēm, degakmeni u. t. jpr.).

Vietējo strādnieku un zemnieku darba izmantošana (su kūmā kaut vai pa 4 stundām diennaktī).

Lūk, te ir bāze elektrifikacijai, tik un tik reižu lie lūkai, salīdzinot ar pastāvošām elektriskām stacijām.

Te, lūk, visdrīzāk izveidojamā un dro&ākā bāze rūpniecības atjaunošanai; —

— darba organizēšanai sociālistiskā veidā (zemkopība rūpniecība);

— izejai no kurināmā krīzes (atbrīvosim tik un tik mil jonu kubiku koku transportam).

Dodiet sava referātā rezumējumus: - klāt pielieciet kūdras karti; — īsus sumarus aprēķinus. Iespēja ātri uz būvēt kūdras mašinas uti., utt. īsa ekonomiskās programas būtība.

Nepieciešams tūliņ virzīt jautājumu presē.

26. XII. Jūsu Ļeņins.

P. S. Vajadzības g adi j и rn a iejūdziet d a r b а Vinter и, b e t dodiet rok s tu drīzā k.

Uzrakstīta 1919. v. 20. decembri

Pirmoreiz iespiesto 1925. p. Iespiestu pēc rokrakstu

232

TELEGRAMA M. M. ĻITVINOVAM

Ļitvinovam no Ļeņina

Mums ārkārtīgi svarīgi visi dokumenti, rezolūcijas, brošūras, avīžu raksti un runas, kas skar idejiskos virzienus kreisajā sociālismā un komunismā, it īpaši anarchosindi-kalistiskie komunisma sagrozījumi vai uzbrukumi komunismam. Rūpīgi savāciet visu to visās valodās, taisiet izgriezumus, sūtiet, vediet šurp 3—4 eksemplāros, it īpaši vācu .neatkarīgos*1, viņu kongresu un pēc viņu kongresa^2’7, un vācu komunistus.

Ļeņins

Uzrakstīta 1919. g. 28. decembri Nosūtita uz Kopenhāgenu Pirmoreiz iespiesta 1945. g. Ļeņina

rakstu un materiālu krājumā XXXV Iespiesta pēc rokraksta

1020. д.

M. TOMSKIM

16. I. 1920. g.

Biedram Tomskim ar lūgumu iesniegt VACP un VACP komunistu frakcijai

Dārgie biedri! Nosūtu Jums ziņojumu par apbrīnojamu kancelejisku novilcināšanu, nevērību, birokrātismu, tūļāša-nos, kas notikušas ļoti svarīgā praktiskā darbā*®8.

Es nekad neesmu šaubījies, ka mūsu komisariātos birokrātismā vēl ir ļoti daudz, visos.

Bet, ka arodbiedrībās būtu tikpat daudz birokrātismā, to es negaidīju.

Tas ir milzīgs kauns. Ļoti lūdzu nolasīt visus šos doku mentus VACP komunistu frakcijā un izstrādāt praktiskus pasākumus cīņai pret birokrātismu, novilcināšanu, bezdarbību un tūļāšanos.

Lūdzu neatteikties paziņot man rezultātus.

Meļņičanskis pats man zvanīja par šiem 10 000 metālistiem. Es sacēlu troksni SCTK, un tagad Meļņičanskis mani izmuļķojis...

Ar komunistisku sveicienu

V. Uļjanovs (Ļeņins)

Iespiesta pēc rokrakstu

Pirmoreiz iespiesta 1925. 0-

234

А. V. LUNAčARSKIM

18. I. 1920. g.

Biedri Lunačnrski!

Nesen man gadījās — diemžēl, pirmoreiz, un man par to jākaunas, — iepazīties ar slaveno l)a|a vārdnīcu2es.

Lieliska lieta, bet tā taču ir provinciālismu vārdnīca un novecojusi. Vai nebūtu laiks radīt īstās krievu valodas vārdnīcu, teiksim, tādu vārdu vārdnīcu, kurus lieto tagad un kurus lietojuši klasiķi, no Puškina līdz Gorkijam.

Kā būtu, ja pie šā darba nosēdinātu 30 zinātnieku un piešķirtu viņiem sarkanarmieša devu?

Kā Jūs izturētos pret šādu domu?

Klasiskās krievu valodas vārdnīca?

Bez jebkāda trokšņa parunājiet ar lietpratējiem, ja tas neapgrūtina, un paziņojiet man savu ieskatu.

Jūsu Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1910. 0- 21. janvāri avīzes „Pravda“ 21. nr-a Iespiesta pēc rokraksta

Ъ

235

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

Gl. M.l

Rakstu saņēmu un izlasīju^27".

Lieliski.

Tādi vajadzīgi vairāki. Tad izlaidīsim brošuriņā 2T1. Mums tieši trūkst specu ar vērienu vai „ar izdomu".

Vajag 1) piezīmes pagaidām izmest vai saīsināt. Avīzei to ir pārāk daudz (ar redaktoru runāšu rīt).

2) Vai nevar pievienot plānu, ne jau technisku (tas, protams, ir daudzu darbs un nav ātri izdarāms), bet politisku vai valsts plānu, t. i„ uzdevumu proletariātam?

Apmēram: 10 (5?) gados uzcelsim 20—30 (30—50?) staciju, lai visā mūsu zemē radītu centrus ar 400 (vai 200, ja vairāk nespēsim) verstīm rādiusā; izlietosim kūdru, ūdeni, degakmeni, ogles, naftu (apmēram izplānot visai Krievijai, ar ļoti aptuvenu noteiktību). Sāksim jel tūliņ pat nepieciešamo mašinu un modeļu iepirkšanu. Pēc 10 (20?) gadiem padarīsim Krieviju „elektrisku*1.

Es domāju, šādu ,,plānu“ — atkārtoju, ne jau technisku. bet valsts, — plāna projektu, Jūs varētu dot.

To vajag dot tūliņ, lai uzskatāmi, populāri, masai saprotamā veidā varētu aizraut ar skaidru un spilgtu (pamatos pilnīgi zinātnisku) perspektīvu: sak. jāķeras pie darba, un 10—-20 gados mēs visu Krieviju, gan rūpniecības, gan zemkopības Krieviju, padarīsim elektrisku. Sasniegsim tīk un tik daudz (tūkstoš vai miljonu zirgspēku vai kilovatu?? velns viņu sazini vcrgu-iņašinu u. I. jpr.

Ja turklāt varētu aptuvenu Krievijas karti ar centriem un apļiem? vai ari to vēl nevar?

Atkārtoju, vajag aizraut strādnieku un apzinīgo zemnieku masu ar lielu, 10—20 gadiem domātu programu.

Parunāsim pa telefonu.

23. I.

Jūsu Ļeņins

P. S. Krasins saka, ka dzelzceļu elektrificēšana mums neesot iespējama. Vai tā tas ir? Bet, ja tā ir, tad varbūt būs iespējama pēc 5—10 gadiem? varbūt iespējama Uralos?

Vai nevajadzētu iztaisīt īpašu rakstu par elektrisko staciju tīkla „valsts plānu“ ar karti vai ar to aptuvenu sarakstu (skaitu), ar perspektivām, kas spējīgas centralizēt visas mūsu zemes enerģiju?

Kad saņemat šo vēstuli, lūdzu, piezvaniet man pa telefonu, un mēs parunāsim.

Uzrakstīta 1920. g. 23. janvarī

Pirmoreiz iespiesta 1925. g. Iespiesta pēc rokraksta

236

М. А. BONČAM-BRUJEV1ČAM

5. II. 1920. g.

Michail Aleksandrovič!

Biedrs Nikolajevs nodeva man Jūsu vēstuli un pastāstīja par lietas būtību. Es ievācu izziņas no Dzeržinska un tūliņ pat nosūtīju abas Jūsu lūgtās telegramas.

Izmantoju gadījumu, lai izteiktu Jums dziļu pateicību un simpātijās sakarā ar Jūsu veicamo lielo darbu radio izgudrojumu laukā. Avīze bez papīra un „bez attālumiem", kuru Jūs radāt, būs dižens sasniegums. Apsolu Jums visvisādu atbalstu ar visiem līdzekļiem šajā un līdzīgos darbos.

Ar labākajiem novēlējumiem V. Ufjanovs (Ļeņins)

Pirmoreiz iespiesta 1926. q. Iespiesta pēc rokraksta

/

237

REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

27. II. 1920. g.

Protams, pret armijas aparatu izformēšanu Aizsardzības Padomei iebildumu nebūs. Visas pazīmes liecina, ka Polija mums uzstādīs absolūti neizpildāmus, pat nekaunīgus noteikumus. Visa uzmanība jāpievērš Rietumu frontes sagatavošanai, pastiprināšanai. Es uzskatītu par nepieciešamiem ārkārtējus pasākumus, lai ātri pievestu visu, ko tikai var, no Sibīrijas un no Uraliem uz Rietumu fronti. Raidos, ka esam mazliet pasteigušies ar darba armijām 272, ja tās pilnīgi neizmantosim pievedumu paātrināšanai Rietumu frontei. Vajag dot lozungu sagatavoties karam pret Poliju.

Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1915. g. Ļeņina

rakstu un materiālu krājumā XXXV Iespiesta pēc rokraksta

238

TELEGRAMA

KAUKAZIJAS FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

". III. 1920. g.

Kaukazijas Ironies Revolucionārajā Kara Padomē Ordžonikidzem

Noraksts Dienvidrietumu Revolucionārajā Kara Padomē

Staļinam

Ļoti priecājos par Jūsu vēsti, ka drīz esot gaidāma pilnīga Deņikina sagrāve, bet baidos Jūsu pārliecīgā optimisma. Poļi, kā redzams, padarīs karu ar viņiem neizbēgamu. Tāpēc pašlaik galvenais uzdevums ir nevis Kaukazijas darba armija, bet gatavošanās, lai ātri jo ātri varētu pārsviest maksimumu karaspēka uz Rietumu fronti. Šim uzdevumam koncentrējiet visus pūliņus. Šim pašam nolūkam ar visu enerģiju izmantojiet arī gūstekņus.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1942. a.

23»

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

14. III. (И. МЛ

Izskatījis Goelro ziņojumu un padomājis par vakarējo sarunu, secinu, ka tas ir sauss.

Ar to nepietiek.

Vai Jūs nevarat uzrakstīt vai pasūtīt Krogam (vai vēl kādam) tādu rakstiņu, lai pierādītu

vai kaut jel ilustrētu

a) elektrifikacijas milzīgo izdevīgumu

b) tās ne pie ci c.? a m ī b u.

Apmēram:

I. Transports. Atjaunojot tā kā agrāk — vajag « miljonu (pēc pirmskara cenām) vai cr. kurināmā + P darba dienu.

Bet atjaunošanai uz elektrifikacijas bāzes * — x milj. rubļu

а — I/ kurināmā -f- (P — z) darba dienu. а

Vai arī tas pats . . , bet ar tik un tik reižu lielāku efektu

' а + P

nekā agrāk.

II. Tvaika spēki. Ja atjauno rūpniecību pa vecam, jāiztērē vairāk, nekā atjaunojot uz elektrifikacijas bāzes.

III. Zemkopība.

Atjaunot, teiksim, + 5 milj. arklu un zirgu pajūgu.

Cik tas maksā, atjaunojot pa vecam, un cik — elcktri-ficējot?

Tas— apmēram. Es domāju, lietpratīgs specialists paveiks šādu darbu 2 dienās (ja gribēs izpildīt apzinīgi), ņemdams vai nu pirmskara statistikas skaitļus (nedaudzus, pavisam nedaudzus rezumējuma skaitļus), vai arī ļoti ļoti aptuvenu aprēķinu („pirmās tuvināšanās kārtībā" pirmajai tuvināšanai).

Pasūtiet to. Varbūt Jūs pasūtīsit sev materiālu, bet uzrakstīsit pats vai dosit interviju, es nosūtīšu intervētāju. Tad mēs dabūsim pamatuzmetumu propagandai. Bet tas ir svarīgi.

Izlasījuši piezvaniet pa telefonu.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1920. g• martā

Iespiesta per rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1925. g.

240

REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

15. III. 1920. g.

b. Skļanski!

Vajadzīgs RKP lēmums:

pievērst sevišķu uzmanību acīm redzami pielaistai kļūdai ar Krimu (laikā nav nosūtījuši pietiekamus spēkus);

— visus pūliņus kļūdas izlabošanai (notikumi Vācijā”3 ļoti saasina jautājumu par Deņikina galīgās sakāves paātrināšanu) ;

— konkrēti runājot, sagatavot jūras līdzekļus (mīnas, zemūdenes u. tml.) un iespējamo uzbrukumu Krimai no Tamaņas (atceros, Mich. Din. Bončs-Brujevičs stāstīja man, ka tas esot viegli).

Attiecībā uz to nekavējoties nepieciešami vairāki ļoti pre-cizi un ļoti enerģiski RKP lēmumi.

Norakstu atsūtiet man.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta Ш4. p.

TELEGRAMA

KAUKAZIJAS FRONTES REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Kaukazijas frontes RKP Ordžonikidzem

17. III. 1920. g.

Ieņemt Baku mums ir ļoti ļoti nepieciešams. Visus pūliņus virziet uz to, pie kam paziņojumos katrā ziņā jābūt sevišķi diplomātiskiem un maksimāli jāpārliecinās, vai tiek sagatavota stingra vietējā Padomju vara. Tas pats attiecas uz Gruziju, kaut gan pret to ieteicu izturēties vēl piesardzīgāk. Par karaspēka pārsviešanu vienojieties ar Virspavēlnieku.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 19i2. o-

242

V. V. ADORATSKIM

6. IV. 1920. g.

b. Adoratskii

Es nodevu b. Chodorovskim un lūdzu, lai palīdz Jums attiecībā uz pārtikas devu, malku u. t. jpr.

Viņš apsolīja to izdarīt.

Rakstiet man un atsūtiet vēstuli, izmantojot kādu izdevīgu gadījumu (labāk ar karavīriem)

1) vai ir kaut kas darīts, lai palīdzētu Jums? ar pārtikas devu? ar malku?

2) vai nevajag vēl kaut ko?

3) vai Jūs varat savākt materiālus pilsoņu kara vēsturei

un Padomju republikas vēsturei?

Vai Kazaņā vispār var savākt šos materiālus? Vai es varu palīdzēt?

Avīžu ,,Izvestija“ un „Pravda“ komplekti? Vai daudz kā trūkst?

Vai es varu palīdzēt sadabūt trūkstošo?

Lūdzu Jūs atrakstīt man, paziņot Jūsu adresi.

^ _

Labakie sveicieni!

Jūsu Ļeņins

iespiesta pēc rokraksta

Sosūtita uz Kazaņu Pirmoreiz iespiesta p.

243

К. A. T1M1RJAZEVAM

Biedram Kļimentijam Arkadjevičam Timirjazevam (no Ļeņina)

27. IV. 1920. g.

Dārgais KJimentij Arkadjevič! Liels paldies Jums par Jūsu grāmatu un labajiem vārdiem2T4. Biju tieši sajūsmināts, lasot Jūsu piezīmes pret buržuāziju un par Padomju varu. Cieši cieši spiežu Jūsu roku un no visas sirds vēlu Jums veselību, veselību un veselību!

Jūsu V. Ufjanovs (Ļeņins)

iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1923. g.

М. N. POKROVSKIM

5. V. 1920. g.

b. Pokrovski!

Man kādreiz gadījās aprunāties ar b. Lunačarski, ka nepieciešams izdot labu krievu valodas vārdnīcu. Ne jau lādu kā Daja, bet vārdnīcu visu lietošanai (un mācībām), tā sakot, klasiskās, modernās krievu valodas vārdnīcu (apmēram tā no Puškina līdz Gorki jam). Jānosēdina pie šā darba kādi 30 zinātnieki vai cik tur vajag un jāpiešķir viņiem pārtikas deva, nederīgos, protams, norīkojot citā darbā, — un lai izdara.

Lunačarskis teica, ka par to viņš jau esot domājis un ka las it kā tiekot jau darīts vai it kā tikšot izdarīts.

Esiet tik laipni, pārbaudiet, vai tiek darīts, un atrakstiet man.

Jūsu Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 10i'2. 0- Iespiesta pēc rokraksta

%

TELEGRAMA G. К. ORDŽONIKIDZEM

Baku caur Rostovu Kaukazijas frontes RKP loceklim Ordžonikidzem

Nodot caur atbildīgam personam, pēc nodošanas paziņot Republikas Revolucionārajā Kara Padomē Skļanskim.

CK uzliek Jums par pienākumu atvilkt karaspēka daļas no Gruzijas teritorijas uz robežu un atturēties no uzbrukšanas Gruzi jai.

Pēc sarunām ar Tiflisu ir skaidrs, ka miers ar Gruziju nav izslēgts.

Nekavējoties dariet zināmus visus, ļoti precizus datus par sacelšanās dalībniekiem.

Ļeņins. Staļins

CK Politbiroja uzdevumā

Uzrakstīta 1020. ij. 5. maijā Pirmoreiz iespiesta 1942. u-

Iespiesta pēc rokrakstā izgatavota noraksta

246

A. S. SERAFIMOVIČAM

biedram Seral'imovičam

21. V. 1920.

Dārgais biedri!

Māsa nupat pastāstīja man par briesmīgo nelaimi, kas Jūs piemeklējusi 275. Atļaujiet man cieši cieši spiest Jums roku un novēlēt garīgu spirgtumu un spēku. Ļoti nožēloju, ka man nav izdevies realizēt savu vēlēšanos — biežāk sastapties un tuvāk iepazīties ar Jums. Taču Jūsu darbi un māsas stāstītais radījuši manī dziļas simpātijās pret Jums, un man ļoti gribas Jums pateikt, cik vajadzīgs Jūsu darbs strādniekiem un mums visiem un cik nepieciešama Jums tagad izturība, lai pārvarētu smago noskaņojumu un piespiestu sevi atgriezties pie darba. Piedodiet, ka rakstu steigā. Vēlreiz: cieši cieši spiežu roku.

Jūsu Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 192i. /. Iespiesta pēc rokraksta

*

D. I. KURSKIM^270

Vai ir kas darīts, lai nekavējoties (1) radīlu atbrīvotajos apvidos Padomju varu; (2) sasauktu Padomju к о n<j r e-s и s; (3) padzītu muižniekus, izdalītu daļu viņu zemes trūcīgajiem zemniekiem, pārējo kalpu Padomēm?

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 19W. g. jūlija sākumā Pirmoreiz iespiesta 1345. g. Ļeņina rakstu un materiālu krājumā XXXV

KOMINTERNES IZPILDU KOMITEJAI

III Internacionāles II kongresam vēl nepieciešams uzrakstīt tezes par starptautisko ekonomisko un politisko stāvokli.

Vai nevar uzdot Lapinskim vai vēl kādam, lai sastāda iepriekšēju uzmetumu, ar aptuveni šādu šo tēžu [ilānu^277:

1. Visas zemeslodes sadalīšana (tiklab banku un finanču kapitala ietekmes sfēru nozīmē, kā arī starptautisko sindikātu un karteļu nozīmē un arī koloniju un puskoloniju sagrābšanas nozīmē) ir imperiālismā, 20. gadsimta ekonomikas pamatfakts.

2. No tā ir neizbēgami imperiālistiskie kari vispār un konkrēti — 1914.—1918. gada pirmais imperiālistiskais karš.

3. Sā kara rezultāti:

(a) vispasaules vareno lielvalstu skaits samazinās, vājo, izlaupāmo, sadalāmo, atkarīgo valstu skaits palielinās;

(b) visas kapitālistiskās pretrunas milzīgi saasinās, tiklab visu kapitālistisko zemju iekšienē, kā arī starp zemēm;

(c) it īpaši vispasaules mērogā saasinās abi kapitālisma poli:

palielinās skaitā nedaudzo kapitala magnatu greznība;

palielinās trūkums, nabadzība, izputēšana, bads, bezdarbs, galīgi nenodrošināta eksistence;

(d) pastiprinās militarisms, pastiprinās un paātrinās gatavošanās jauniem imperiālistiskiem kariem, kas ir ekonomiski neizbēgami; visā pasaulē palielinās karu un turklāt sevišķi revolucionāru karu skaits;

(e) Taulu savienības pilnīgs krachs, lās melus atmasko; ,,viIsonisma“ krachs. Buržuāziskās d e m о к rati jas krachs.

4. Paskaidrojums, visīsākais, raksturojot (sal. P. Levi referātu 14. IV. 1920.):

Angliju un Ameriku

Franciju

Japanu

Eiropas un Amerikas pārējās, neitrālās zemes uzvarētās zemes (galvenokārt Krieviju un Vāciju) kolonijas

puskolonijas (Persiju, Turciju, Ķinu).

5. Izejvielas, — to izsikšana

rūpniecība, — tās novājināšanās (kurināmais u. t. jpr.) valuta, — tās krachs. Parādi. Nauda kļūst nevērtīga. Visas pasaules saimniecības sistēmas „nesaskaņo-tība“, sairšana.

6. Rezultāts = pasaules revolucionārā krize. Komunistiskā kustība un Padomju vara,

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1920. q. līdz 19. jūlijam Pirmoreiz iespiesta 19i2. q.

G. V. ČlČERINAM

22. VII. 1920. g.

b. Čičerinam Mans priekšlikums:

1) Dot Kopām direktivas caur ĀTK b. Čičerina priekšlikuma garā (tikai tirdznieciskas sarunas)

2) Gukovskiin atbildēt.

3) Kerzonam atbildēt pēc 2 dienām (ne agrāk; kādē] viņus lutināt), prasot vēlreiz Kameņevam un konsulam: kāpēc mums nav oriģinālā angļu valodā?

Atbildēt ārkārtīgi pieklājīgi tā ja Anglija (-f- Francija + ? + ?) grib vispārēju, t. i., istu mieru, mēs jau sen esam par. Tad aizvāciet projām Vran-geli, jo viņš ir Jūsējais, Jūsu uzturēts, un tūliņ sāksim sarunas.

Ja Polija grib mieru, mēs esam par; esam pateikuši to skaidri un atkārtojam, lai viņa iesniedz priekšlikumu.

Ja Jūs tirdznieciskās sarunas pārtraucat, ļoti nožēlojam, bet Jūs atmaskojat sevi, ka esat novērsušies no patiesības, jo šīs sarunas Jūs sākāt Polijas kara laikā un solījāt pamieru. Mierīgi, precizi atsegt viņu pretrunas.

Atbildes projektu saskaņot un apstiprināt pa telefonu caur Politbiroja locekļiem piektdien vai sestdien 23. vai 24. VII.

Ļeņins

Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

250

RUMJANCEVA MUZEJA BIBLIOTĒKAI

Ja izziņu izdevumus saskaņā ar noteikumiem neizsniedz ! uz mājām, vai tad nevar dabūt uz vakaru, uz nakti, kad bibliotēka slēgta. Atdošu atpakaļ no rīta.

Izziņām uz I dienu:

I. Divas labākas, vispilnīgākās grieķu valodas vārdnīcas, no grieķu valodas uz nācu, franco, krievu vai angļu valodu.

II. Labākās filozofiskās vārdnīcas, filozofijas terminu vārdnīcas: vācu, šķiet, Eislera; angļu, šķiet, Boldvina (Baldwin); l'ranču, šķiet, Franka (ja nav jaunākas); krievu, kāda tikai ir no jaunajām.

III. Grieķu filozofijas vēsturi

1) Cetera, pilnīgu un visjaunāko izdevumu.

2) Gomperca (Vines filozofa): „Griechische Denker“[117].

Uzrakstīta 1920. g. 1. septembri

Pirmoreiz iespiesta 1929. g. Iespiesta pēc rokraksta

251

TELEGRAM A G. К. ORDŽONIKIDZEM

9. IX. 1920. g.

Kaukazijas frontes RKP Ordžonikidzem

Loti ātri un pilnīgi likvidēt visas bandas un baltgvardu atliekas Kaukazijā un Kubaņā — ir absolūti svarīga lieta visas valsts mērogā. Biežāk un precizāk informējiet mani par lietas stāvokli.

Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1936. o. *28. oktobri avīzes „Prauda“ 295. nr-ā Iespiesta pie rokraksta

Ь

2(Г

252

ČEREMCHOVAS OGĻRAČIEM

15. IX. 1920. g.

Austrumsibirijas

akmeņogļu raktuvju Galvenajai valdei — raktuvju strādniekiem, kā arī to techniskajam personālām

Dārgie biedri! No visas sirds pateicos Jums par jūsu

1920. g. 2. augusta apsveikumu, ko man nodeva b. Iv. Jak. Iļjins. Saruna ar b. Iļjinu par enerģisko darbu Sibirijas raktuvēs un viņa ziņojums par darba ļaužu (kuri tagad pūlas nevis kapitālistu, bet savā labā) apzinīgās disciplinas pakāpenisko augšanu sagādāja man milzīgu prieku.

Biedri, jūsu apsveikumā sevišķi dārga ir dziļi izjustā pārliecība, ka Padomju vara pilnīgi un galīgi uzvarēs muižniekus, kapitālistus un daždažādus ekspluatatorus, kā arī nelokāmā stingrība un apņēmība pārvarēt visus šķēršļus un grūtības. Tieši no šās strādnieku, darba ļaužu masu stingrības es, tāpat kā ikviens komunists, gūstu pārliecību, ka strādnieku un strādnieku lietas uzvara visā pasaulē ir neizbēgama.

Ar komunistisku sveicienu un ar novēlējumiem drīz jo drīz gūt panākumus, jums dziļi uzticīgais

V. Uljanovs (Ļeņins)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1920. g.

TELEGRAMA

I JĀTNIEKU ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Pa tiešo vadu I Jātnieku RKP

Ļoti svarīgi ar visiem spēkiem paātrināt jūsu armijas pārvietošanos uz Dienvidu fronti. Lūdzu šajā nolūkā izmantot visus līdzekļus, arī varonību. Telegrafējiet, ko tieši darāt.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

4. oktobri.

Uzrakstīta 1920. g. 4. oktobrī Iespiesta pēc mašīnrakstā

Pirmoreiz iespiesta 1933. p. izgatavota noraksta

*

/

254

TELEGRAMA М. V. FRUNZEM

Dienvidu RKP Frunzem^278

Saņēmis Guseva un Jūsu sajūsmas pilnās telegramas, baidos no pārliecīga optimisma. Iegaumējiet, ka par katru cenu jāpanāk tas, lai ieietu Krimā, sekojot pretiniekam tieši uz pēdām. Gatavojieties pamatīgāk, pārbaudiet — vai Krimas ieņemšanai izpētītas visas braslu pārejas 27“.

16. X. 20. g.

Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1935. (j. lespiesia pēc mašīnrakstā

izgatavota noraksta

TULAS BIEDRIEM^280

Dārgie biedri!

Pēc jāsit izklāstījumi) esmu ar jums vienis prālis, bet, ja jūs gribat izmantot manas domas pret savu ,,opoziciju“, tad iedodiet viņai arī vēstuli, ko jūs rakstījāt man, un manu atbildi. Tad viņi būs informēti, spēs dot man savu izklāstījumu, tad es nebūšu informēts vienpusīgi.

Par lietas būtību izteikšos īsi. Kamēr Vrangelis nav sakauks pilnīgi, kamēr nav ieņemta visa Krima, tikmēr militārie uzdevumi ir pirmajā vietā. Tas ir absolūti neapstrīdami.

Tālāk, Tulai, ievērojot tās ieroču un patronu rūpnīcas, loti var būt, ka arī pēc uzvaras pār Vrangeli pirmajā vietā zināmu laiku joprojām būs uzdevumi — novest līdz galam šauteņu un patronu ražošanas darbu, jo armija jāsagatavo līdz pavasarim.

Atvainojos, ka izsakos tik īsi, un lūdzu man paziņot, vai esat parādījuši ,,opozicijai“ šo manu vēstuli un vēstuli, ko jūs rakstījāt man.

Ar komunistisku sveicienu Ļeņins

Uzrakstīta 1920. g. 20. oktobrī Pirmoreiz iespiesta 19$2. g.

Iespiesta pēc mašinrakstā izgatavota noraksta

256

PETROGRADAS DEPUTĀTU PADOMES PREZIDIJAM

Cienījamie biedri! Manuprāt, dot Petrogradā (dzīvokļu ziņā ārkārtīgi brīvā pilsētā) zinātniekiem lieku istabu kabinetam un laboratorijai nudien nebūtu grēks. Pat jums pašiem vajadzētu uzņemties šinī ziņā iniciativu.

Ļoti lūdzu jūs, virziet uz priekšu šo lietu, bet, ja jūs neesat ar to vienis prātis, tad neatsakieties tūliņ pat uzmest man pāris vārdus, lai es redzētu, kur te ir šķērslis^281.

Ar komunistisku sveicienu V. Ufjanovs (Ļeņins)

21. X.

Uzrakstīta 1920. g. 21. oktobri

Pirmoreiz iespiesta 192i. g. Iespiesta pie rokraksta

TELEGRAMA

I JĀTNIEKU ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Pa tiešo vadu

Pirmās jātnieku armijas RKP Noraksts Dienvidu frontei

Skaidri redzams, ka Vrangelis atvelk savas daļas. Iespējams, ka viņš jau tagad mēģina paslēpties Krimā. Ļaut viņam izsprukt būtu vislielākais noziegums. Gaidāmā trieciena panākumi ievērojamā mērā atkarīgi no Pirmās jātnieku armijas. Uzaicinām Pirmās jātnieku armijas Revolucionāro Kara Padomi pielietot visvaronīgākos pasākumus, lai paātrinātu Pirmās jātnieku armijas koncentrēšanos.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins 24. X. 20.

Iespiesta pēc mašīnrakstā

Pirmoreiz iespiesta 1940. g. izgatavota noraksta

Ъ

К. E. KLASONAM

2. XI. 1920. g.

b. Klason!

Baidos, ka Jūs — piedodiet par atklātību — nepratīsit izmantot TKP lēmumu par Hidrotorfu. Baidos tāpēc, ka Jūs, kā redzams, pārāk daudz laika esat izšķieduši „tukšai sappo-šanai“ par kapitālisma restaurāciju un neesat izturējušies pietiekami uzmanīgi pret visai savdabīgajām īpatnībām, kādas ir pārejas laikam no kapitālisma uz sociālismu. Taču es to saku, nevis lai Jums pārmestu un ne tikai tāpēc, ka atcerējos 1894. un 1895. gada teorētiskos strīdus ar Jums, bet šauri praktiskā nolūkā.

Lai izmantotu TKP lēmumu, kā pienākas, vajag

2) Laiku pa laikam — atkal ’ievērojot to pašu noteikumu — rakstīt man (NB uz aploksnes: personīgi no tāda un tāda, tādā un tādā lietā):

1) nesaudzīgi stingri un laikus sūdzēties par tā pārkāpšanu, ļoti vērīgi uzraugot izpildīšanu un, saprotams, izraugot sūdzēšanai tikai tos gadījumus, kas atbilst apzīmējumam „reti, bet zīmīgi".

lūdzu aizsūtīt atgādinājumu vai pieprasījumu tādu un tādu (teksta projekts uz atsevišķas lapipas) tādai un tādai personai vai iestādei tādā un tādā jautājumā, ievērojot, ka ,,Hidrotorfa“ darbi atzīti par valstiski svarīgiem.

Ja Jūs mani nepiekrāpsit, t. i., ja atgādinājumi un pieprasījumi būs stingri lietišķīgi (bez resoru plēšanās vai polemikas), tad es šādus atgādinājumus un pieprasījumus parakstīšu 2 minūtēs un tie dažreiz dos praktisku labumu. Novēlot ātrus un lielus panākumus Jūsu izgudrojumam un ar sveicienu

V. Uljanovs (Ļeņins)

les piesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1929. ti

25»

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

6. XI.

G. M.!

Та ir ļoti svarīga lieta. Mušu komisija (uz kuru Jus taču esat izsaukts? ar iepriekšējo lēmumu?) sanāks rītdien (vai

8. XI no rīta) 282.

Apakškomisijas projektu (klāt pielikto) iepriekš vajag uzmanīgi apspriest.

Nepavisam nav ietilpis Goelrol

Manuprāt, tas nav pareizi: kāda vērtība ir visiem „plāniem” (un visām „plānu komisijām” un „plānu progra-mām“) bez elektrifikacijas plāna? Nekādas vērtības.

Patiesību sakot, Goclro arī jābūt vienotam plānu orgānam pie TKP, bet tik tieši un rupji to nepieņems, un būs arī nepareizi. Vajag apdomāt (steidzami, līdz rītam), kā jānostāda jautājums.

Varbūt 1) mazās Tautas Komisāru Padomes ekonomiskajā nodajā ievest ar padomdevēja balsstiesībām Goelro priekšsēdētāju?

2) Padarīt Goelro par pastāvīgu komisiju pie TKP, jo tā gatavo un realizē, tai jārealizē elektrifikacija gan priekš TSAP, gan ZTK, gan SCTK utt.

3) visas plānu komisijas pie visiem tautas komisariātiem saistīt, pakļaut Goelro. Bet kā? nodibināt vēl vienu komisiju pie Goelro no visu atsevišķo plānu komisiju priekšsēdētājiem? vai kā citādi? So izlasījuši, piezvaniet man.

Bet protokolu (apakškomisijas 5. XI) ot s и t i e t a t -pakal šodien, ne vēlāk kā pīkst. 10 vakarā.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1920. g. 6. novembri Pirmoreiz iespiesta 192i. g. grāmatā:

(1. M. Kriiianovskis. ,tPreču maiga un

plānveidīgs darbs". Maskavā Iespiesta pēc rokraksta

VALSTS IZDIJVNlliCĪBAI

Lūdzu man paziņot, 1) vai Valsts izdevniecībā vispār nodibināta tāda kārtība, ka bez izņēmuma visām grāmatām un brošūrām, tās izdodot, rakstiski tiek fiksēts:

a) paraksts, ko devis Valsts izdevniecības redakcijas loceklis, kas atbildīgs par šā izdevuma rediģēšanu;

b) teksta redaktora paraksts;

c) atbildīgā korektora vai izdevēja vai izlaidēja paraksts.

2) Ja nav, kādi ir iebildumi pret šādu kārtību?

Kādi ir tagadējie kontroles līdzekļi?

3) .Ziņas pēc 1. paragrafa par brošuru „Par koncesijām". „ТКР 23. XI. 1920. dekrēts. Dekreta teksts. Koncesiju objekti. Kartes. Valsts izd. 1920.“. Valsts tip. (bij. Sitina). Pjatņickaja 71. Maskavā. 1920.

Darba un Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs

V. Uļjanovs ( Ļeņins)

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1920. ). ". decembri Pirmoreiz iespiesta 192i. g.

2G1

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

G. МЛ Man ienāca prātā šāda doma.

Elektrība jāpropagandē. Kā? Ne tikai ar vārdu, bet arī ar piemēru.

Ko tas nozīmē? Pats svarīgākais — to popularizēt. Šajā nolūkā jau tagad pat vajag izstrādāt katras KSFPR mājas elektriskās apgaismošanas plānu.

Tas ilgam laikam, jo tiklab 20 000 000 (— 40 000 000?) spuldzīšu, kā arī vadu u. c. mums trūks vēl i / <j i.

Taču plāns tomēr vajadzīgs tūliņ, kaut ari uz vairākiem gadiem.

Tas pirmkārt.

Bet otrkārt, vajag sašaurināto plānu izstrādāt tūliņ pat un pēc tam, treškārt, — un tas ir pats galvenais — vajag prast radīt tiklab masu sacensību, kā arī pašdarbību, lai tās tūliņ ķertos pie darba.

Vai šajā nolūkā nevar tūliņ izstrādāt šādu plānu (apmēram) :

1) visus pagastus (10—15 tūkst.) apgādā ar elektrisko apgaismošanu 1 gadā.

2) visus ciematus (V2—1 miljonu, laikam gan ne vairāk par 3/i miljona) 2 gados.

3) vispirms — sādžu lasītavas un deputātu Padomes (2 spuldzītes).

4) stabus tūliņ gatavojiet tā un tā.

5) izolatorus tūliņ gatavojiet paši (keramikas rūpnīcas, šķiet, vietējas un mazas?). Gatavojiet tā un tā.

<>) varu vadiem? Vāciet paši pa apriņķi un pagastiem (smalks mājiens attiecībā uz zvaniem u. t. jpr.).

7) apmācības, kā rīkoties ar elektrību, noorganizējiet tā un tā.

Vai Mdu lietu nevar apdomāt, izstrādāt un dekrelēt9

Jūsu Ļeņins

Iespiesta pēc rok raksi

Uzraks It la 1920. g. decembrī Pirmoreiz iespiesta 1925. g.

262

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

13-dram Kržižanovskim

Vai nevar izstrādāt (Darba un Aizsardzības Padomei, ne pašlaik, bet pēc kongresa 283, lāču tūliņ) praktisku elektri likacijas kampaņas plānu:

Ef wa*:

1) katrā apriņķī steidzami ierīkot ne mazāk kā 1 elek-Irisko staciju;

2) uzlikt par pienākumu padarīt šo centru par apmācīšanas, lekci ju, demonstrāciju u. t. jpr. centru un izlaist caur šiem kursiem visas iedzīvotājus (sākot ar jaunatni vai pa pagastiem utt.);

3) sadalīt nekavējoties starp iedzīvotājiem tos darbus, ko var sākt darīt tūliņ (vara vajag 2V2 milj. pudu — sadalīsim tūliņ 25 milj. pudu, lai brīvprātīgi vāc zvanus, rokturus u. t. jpr.; tad stabus utt.);

4) sākt sagatavošanas zemes darbus tūliņ un sadalīt los pa apriņķiem.

5) Mobilizēt itin visus inženierus, elektrolechniķus, visus, kas beiguši fizikas un matemātikas fakultāti u. c. Pienākums: nedēļā ne mazāk kā 2 (4?) lekcijas, apmācīt rīkoties ar elektrību ne mazāk kā (10—50?) cilvēku. Izpildīsi -prēmija. Neizpildīsi — cietums.

6) Steidzami sarakstīt dažas populārās brošūras (pa daļai pārtulkot no vācu valodas) un iztaisīt no „grāmatas" (Jūsu) vairākus populārus apcerējumus mācīšanai skolās un lasīšanai zemniekiem.

apmēram, aptuveni. tied.

27 Л5. sēj.

Un vē] vairākus sīkākus pasākumus šajās 2 grupās aa) propagandēt un mācīt bbl sākt realizēt un no visām pusēm.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1920. tt. decembra beigās Pirmoreiz iespiesta 19№. v.

1921. fļ.

203

KK(b)P BAKUKSKAS PAGASTA OKGANIZACIJAI

Noraksts partijas Saratovas Guberņas komitejai un Guberņas izpildu komitejai

Dārgie biedri, jūsu organizācijas sekretārs b. Turunens nodeva man rakstisku ziņojumu, ka jūs, paklausot zemnieku lūgumam, esot nolēmuši ar viņa starpniecību darīt man zināmu, ka jūsu pagastā daži pārtikas sagādes darbinieki rīkojoties kontrrevolucionari, ņirgājoties par nemantīgajiem, laupot savā labā, veicinot kandžas tecināšanu, žūpojot, izvarojot sievietes, mēģinot izprovocēt Padomju varu u. tml. Jūs lūdzat, lai no šejienes, no Maskavas likvidē šo kontr-revolucionaro rīcību. Bet uz vietām cīnīties pret kontrrevolūciju ar visiem saviem spēkiem, tas ir viens no vissvarīgākajiem vietējo partijas organizāciju uzdevumiem, tai skaitā arī jūsu uzdevums. Jūsu pienākums un uzdevums — sazinoties ar partijas apriņķa komiteju, bet, ja tas nelīdzēs, ar partijas guberņas komiteju — panākt, lai apcietina un nodod Revolucionārajam tribunālam tādus kontrrevolucio narus un neģēļus, par kādiem jūs ziņojat.

Ko jūs esat izdarījuši šajā virzienā?

Vēstules otrajā daļā b. Turunens min jūsu apsvērumus, ka Padomju varai, lai izkļūtu no saimnieciskā sabrukuma, vajagot zināmu laiku balstīties uz zemniecību kā uz kruķi. Tas ir pilnīgi pareizi. Par to teikts mūsu partijas programā un parti jas kongresu lēmumos. Pēdējā Viskrievijas Vili Pa domju kongresā jautājumu par lauksaimniecības celšanu izskatīja ļoti sīki un rūpīgi, un kongress pieņēma svarīgus praktiskus lēmumus, kas jums uz vielām būs jārealizē pēc guberņas orgānu norādījumiem.

Sic lēmumi bija iespiesti avīzēs. Turklāt b. Turunens aizvedis jums dažus papildu materiālus, kurus viņš saņems Zemkopības tautas komisariātā, kurp viņu aizsūtīja no manis.

Ar komunistisku sveicienu

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs

V. Uļjanovs (Ļeņins)

Uzrakstīta 192t. a- 21. janoari Iespiesta pēc oriģinālā, ko parak-

Pirmoreiz iespiesta 1927. о * lijis V. /. Ļeņins

TKP LIETU PĀRVALDNIEKAM

b. Gorbunov! Sis Bončs-Brujevičs (nav VI. Dm. Bonča-Brujeviča radinieks, bet tikai ar tādu pašu uzvārdu), spriežot pēc visām atsauksmēm, ir ļoti liels izgudrotājs. I.ieta ir milzīgi svarīga (avīze bez papīra un bez stieples, jo ar skaļruni un uztvērēju, ko B.-Brujevičs papildinājis tā, ka viegli dabūsim simtiem uztvērēju, visa Krievija dzirdēs avīzi, ko lasa Maskavā).

Ļoti lūdzu Jūs

1) speciāli uzraudzīt šo lietu, izsaucot Ostrjakovu un parunājot pa tālruni ar Ņiž ņi j и

2) rūpēties, lai klātpielikto dekrcta projektu paātrināti pieņem Mazā Padome. Ja nebūs drīzas vienprātības, tad katrā ziņā sagatavot Lielajai TKP uz otrdienu

3) paziņot man 2 reizes mēnesī par darbu gaitu.

Ļeņins

26. 1.

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 192t. p. 26. januari Uinnorei? iespiesta 1926. p

REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

6. II. 1921. g.

b. Skļanski!

Klāt pielieku vēl vienu „brīdinājumu".

Mūsu kara vadība ar kaunu izgāzusies, ļaudama izsprukt Machno (neraugoties uz milzīgo spēku pārsvaru un uz stingrajām pavēlēm viņu notvert), un tagad ar vēl lielāku kaunu izgāžas, nespēdama iznīcināt dažas saujiņas banditu.

Pasūtiet man īsu Virspavēlnieka ziņojumu (ar īsu schemu, kā novietojušās bandas un karaspēks) par to, kas noliek.

Kā izmanto pilnīgi uzticamos jātniekus?

— bruņu vilcienus? (Vai tie izvietoti racionāli? Vai ne braukā velti, atņemdami labību?)

— bruņu mašinas?

— aeroplanus?

Kā un cik tos izmanto?

Gan labība, gan malka, viss iet bojā bandu dēļ, bet mums ir miljonu armija. Virspavēlnieku vajag sapurināt, cik vien spējam.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta /<Ш ц

260

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

Slēpeиi

G. M.!

Izskatiet, iegaumējiet zināšanai. Tūliņ pat slepeni atsūtiet atpakaļ.

Miļutins raksta par plānu blēņas^284. Vislielākās briesmas ir iebirokratizēt valsts saimniecības plānu.

Tās ir lielas briesmas. Miļutins tās neredz.

Ļoti baidos, ka, citādi apskatīdami lielu, tās neredzot ori Jūs.

Mēs esam nabagi. Izsalkuši, izpostīti nabagi.

Vesels, viengabala. īsts plāns mums lagad = ,.birokrātiskā utopija".

Nedzenieties tai pakaļ.

Tūliņ, nevilcinoties ne vienu dienu, ne stundu, pa gaba liņam nodalīt galveno, minimālu skaitu uzņēmumu un nostādīt tos.

Parunāsim par to personīgi pirms Jūsu referātā Padoni ājie 1.

Ļeņins

Uzrakstīta VJii. 1/ lil. februāri Pirmoreiz iespiesta /924. g. grāmatā:

'i. Af. Kriiianovskis. Preču maiga rw

plānveidīgs darbs". Mas karā Iespiesta pre rokraksta

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

25. II.

b. Kržižanovski!

Jautājumā par Kopējā plāna komisiju.

(1) Tās sastāvu vispār — saskaņosim pēc Jūsu atbrauk sanas. Tas nav grūti.

(2) Geka pagaidām nolēma bariņu atstāt. Viņš rada ļoti lielas briesmas, jo šim cilvēkam tāds raksturs, ka viņš izjauc katru darbu, sagrābj varu, apgāž visus priekšsēdētājus. izdzenā speciālistus, uzstājas (kaut gan vi ņ a m uz t о nav tiesību ne par malu) „partijas" vārdā utt.

Uz Jums gulstas grūtais uzdevums pakļaut, disciplinēt, savaldīt Larinu. Iegaumējiet: tikko viņš ,,sāks“ lauzties ārā no ietvariem, skrejiet pie manis (vai sūtiet man vēstuli). Citādi Larins apgāzīs visu Kopējā plāna komisiju.

(3) Jums vajag izveidot Kopējā plāna komisijā

ārkārtīgi stingru prezidiju (katrā ziņā bez Larina), lai organizētāji un noteikti cilvēki (kas spēj dot pilnīgu pretsitienu Larinam un neatlaidīgi darīt grūto darbu) Jums palīdzētu un noņemtu no Jūsu pleciem administratīvo darbu (Čekā tika aizrādīts, ka Jūs taču īstenībā neesot administrators). Prezidijs, varbūt 2 Jūsu palīgi, 1 sekretārs u. tml. Jums jābūt darba „dvēselei" un idejiskajam vadītājam (it īpaši triekt prom, dzīt nost netaktiskus komunistus, kas spējīgi izdzenāt speciālistus)... Jūsu uzdevums sameklēt, nodalīt, likt pie darba spējīgus organizētājus, administratorus (tādus kā Osadčijs u. tml.), — dot KKP CK-jai i es pē-j u, dat и s, materiālu viņu novērtēšu n a i.

(4) „Goelro", kā Goelro, Jums, manuprāt, jāatjauno ka Kopējā plāna komisijas apakškomisija, līci Jūs būsit arī šās apakškomisijas priekšsf'dēfājs.

(o) Jums būs jāizveido daudzas apakškomisijas: par 1o mums jāparunā, kad to plāns būs pie Jums.

(6) Izcili svarīgai jābūt apakškomisijai, kas pēti

pārbauda

un

„koordinē", saskaņo, iesniedz priekšlikumus

par kārtējo saimniecības plānu grozīšanu (uz 1921. gadu šajā laikā).

Sājā apakškomisijā katrā ziņā ietilpināt Larinu, bet I) ne par priekšsēdētāju un ne par priekšsēdētāja biedru, un ne par sekretāru; 2) līdzsvarojot viņu, teiksim, ar Seredu kā ar nosvērtības, nefantastiskuma, noteiktības paraugu.

(7) Ierosinu apdomāt šādu plānu (uzskatu to par ārkārtīgi svarīgu): uzlikt par pienākumu dažiem cilvēkiem, Kodējā plāna komisijas locekļiem, sistemātiski iesniegt vai nu šai komisijai, vai 6. § apakškomisijai pārskatus un rakstus par to, kā dažādi resori (un kā dažādās guberņās, apriņķos, uzņēmumu grupās, uzņēmumos utt.) izpilda kārtējos saimniecības plānus,

un par šās izpildīšanas salīdzināšanu pa dažādiem gadiem

un iespiešanai avīzē „Ekonomičeskaja Žizņ“. (Es uzskatu par ārkārtīgi svarīgu, lai Larinam obligati, kā arī Seredam, Popovam, Strumiļinam, formāli būtu pienākums ārkārtīgi akurāti sekot laktiem un skaitļiem, kā īstenībā izpilda mūsu saimniecības plānus, un pastāvīgi iespiest avīzē ,,Ek. Z.“ publiskai kritikai un pārbaudei. Šajā darbā var likt arī kādus 2—3 no speciālistiem. Katrā ziņā, lai katrs individuāli.atbildētu par izpētīšanu un pārbaudi; un lai katru šī darba daļu veiktu divas personas, viena no otras neatkarīgi, lai viena otru pārbaudītu un izmēģinātu dažādas analizēs, rezumēšanas u. t. jpr. metodes.)

Padomājiet par visu to un parunāsim pēc Jūsu atbraukšanas ne vienreiz vien.

Sveiciens! Ļeņins

Iespiesta pčc rokraksta

Uzrakstīta /92/. t/. 25. februāri Pirmoreiz nesaīsināta iespiesta /928. p.

268

TELEGKAMA

XI ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

Noraksts Kaukazijas frontes RKP Noraksts Gruzijas Revolucionārajai komitejai Noraksts b. Ordžonikidzcm

Ņemot vērā, ka vienpadsmitās armijas karaspēka daļas atrodas Gruzijas teritorijā, uzaicinām jūs nodibināt pilnīgu kontaktu ar Gruzijas Revolucionāro komiteju un stingri pieskaņoties Revolucionārās komitejas direktivām, neuzsākt nekādus pasākumus, kas varētu skart turienes iedzīvotāju intereses, nesaskaņojot ar Gruzijas Revolucionāro komiteju; izturēties ar sevišķu cienību pret Gruzijas suverenajiem orgāniem, īpaši uzmanīgiem un piesardzīgiem būt pret Gruzijas iedzīvotājiem. Nekavējoties dodiet attiecīgu direktivu visām armijas iestādēm, tai skaitā arī Sevišķajai nodaļai. Sauciet pie atbildības visus, kas pārkāpj šo direk tivu. Ziņojiet par katru gadījumu, kad šo direktivu pārkāpj vai arī kad notiek kaut vai mazākā rīvēšanās un pārpratumi ar vietējiem iedzīvotājiem.

Aizsardzības Padomes Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc aut:es teksta

Uzrakstīta 1921. g. W. marta ,,IJ rauda Gruzi ji", 13. nr..

1921. г/. 17. martā

289

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

G. МЛ

Nosūtu atpakaļ Jūsu runu*®*.

Tās galvenais trūkums: pārāk daudz par elektrifikaciju, pārāk maz par kārtējiem saimniecības plāniem.

Galvenais uzsvars nav likts tur, kur vajag.

Kad man bija darīšana ar komunistiskajiem ,,gudre |iem“, kuri, neizlasījuši grāmatu „Elektrifikacijas plāns“ 288 un nesapratuši tās nozīmi, pļāpāja un rakstīja muļķības par plānu vispār, man viņiem bija jāgrūž deguns šai grāmatā, jo cita nopietna plāna nav un nevar būt^287.

Kad man ir darīšana ar cilvēkiem, kas sarakstījuši šo grāmatu, tad es viņiem negrūstu degunu šai grāmatā, bel citur — kārtējo saimniecības plānu jautājumos.

Profesoru kungi, ķerieties tagad pie tiem! Jūsu elektrifi kaeija in alien Ehrenl* Tam taču gods, — gods. Esam sa rakstījuši 1. izdevumu. Palabosim, izlaidīsim 2. Tādas un tādas apakškomisijas speciālisti sarakstīs duci dekretu un lēmumu par elektrības un elektrifikacijas plāna mācīšanu u. tml. Mēs to apstiprināsim.

Taču valsts kopējā plāna komisijai pašlaik jānodarboja.s nevis ar to, bet nekavējoties ar visiem spēkiem jāķeras pie kārtējiem saimniecības plāniem.

Kurināmais šodien. Uz 1921. gadu. Tūliņ, pavasarī.

Grabažu, atkritumu, neizmantotu materiālu vākšana. To izmantošana, lai apmainītu pret labību.

UN TAMLĪDZĪGAIS.

-- godā un slavā! Red.

Tur ,,viņi“ jaiegruž ar degunu. Pie ta viņi japiesēdina. Tūliņ. Šodien.

I—2 apakškomisijas pie elektrifikacijas.

9—8 apakškomisijas pie kārtējiem saimniecības plāniem. Lūk, kā jāsadala spēki 1921. gadā.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1921. u-, pēc 6. apriļo

Pirmoreiz iespiesta 192h ir Iespiesta pēc rokraksta

270

IZGLĪTĪBAS tautas komisariātam

8. IV. 1921. g.

Riedriem Lunacarskim, Pokrovskim un Litkensam

Vairojas pazinies, ka Izglītības tautas komisariātā darba sistemātiskumā un plānveidības ziņā stāvoklis neuzlabojas, pretēji CK direktīvām un CK speciālajiem uzdevumiem, kas doti, Izglītības tautas komisariātu reorganizējot.

Kad būs izstrādāts darba pamalplāns? Kādi jautājumi ietilps šajā plānā? Vai tādi kā mācību grāmatu sastādīšana, — bibliotēku tīkls un tā izmantošana, — paraug-skolas, — skolotāju atskaites, — kursu, lekciju, skolu mācību programas, — kontrole par to, cik lielā mērā faktiski izpilda programas un kāda ir mācību gaita?

Vai arī citi jautājumi? Kādi?

Kādi jautājumi atzīti par svarīgākajiem, par trieciena tempā veicamiem?

Vai ir par to lēmumi? Ko dara, lai sistemātiski uzrau dzītu izpildīšanu?

Lūdzu fšu atbildi.

TKP Priekšsēdētājs V.Ufjanovs (Ļeņins)

Pirmoreiz iespiesta /932. p.

Iespiesto pēc oriģinālā, ko parakstījis V. /. Ļeņins

271

TELEGKAMA G. К. OKDŽONIKIDZEM О г (1 г о a i к i <1 г е m

Saņēmu jūsu šifrēto ziņojumu par ārkārtīgi slikto pārtikas stāvokli Aizkaukazijā. Mēs veicām vairākus pašā kumus, devām Armēnijai mazliet zelta, apstiprinājām daždažādus uzdevumus Pārtikas komisariātam. Bet man jābrīdina, ka šeit mēs ciešam lielu trūkumu un palīdzēt nevarēsim. Neatlaidīgi prasu radīt apgabala saimniecisku orgānu visai Aizkaukazijai, ar visiem spēkiem likties uz koncesijām, it īpaši Gruzijā; papūlēties nopirkt kaut vai ārzemēs sēklu un ar Baku resursu palīdzību virzīt uz priekšu Azerbaidžanā apūdeņošanu, lai attīstītu zemkopību un lopkopību, kā arī papūlēties attīstīt preču apmaiņu ar Ziemeļkaukaziju. Vai jūs un Gruzijas biedri esat apguvuši mūsu jaunās politikas nozīmi sakarā ar pārtikas nodokli? Nolasiet viņiem to un informējiet mani biežāk; nolasiet šo manu vēstuli Serebrovskim Bakū.

Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1921. о 9. apriti Pirmoreiz iespiesta 1925 а

IZGLĪTĪBAS TAUTAS KOMISARIĀTAM

Anatolijam Vasijjevičam Lunačarskim Noraksts Galvenajai kūdras pārvaldei

Lai palielinātu kūdras ieguvi, vajag plaši noorganizēt propagandu — skrejlapas, brošūras, ceļojošas izstādes, kino uzņēmumus, mācību grāmatu izdošanu; skolās un augstākajās techniskajās mācību iestādēs ievest obligātu priekšmetu — kūdras ieguvi; sastādīt mācību grāmatas; katru gadu sūtīt uz ārzemēm ekskursiju.

Konkrēti vajadzīgs: 1) uzdot Valsts izdevniecībai iespiest līdz 15. aprilim 100 000 eksemplāros pusotras loksnes biezu brošuru „Kūdra", ko Galvenā kūdras pārvalde š. g. 8. februārī nodevusi Aģitācijās nodaļā b. Mordvinkinam, un pieņemt no Galvenās kūdras pārvaldes iespiešanai vēl trīs brošūras un skrejlapas, lai tās varētu izlaist līdz 1. maijam; Galvenajai kūdras pārvaldei jānodod izplatīšanai 15 000 bro šuru.

2) Uzdot Kino nodaļai maija mēnesī uzņemt 12 filmas — Galvenās kūdras pārvaldes vadībā — par kūdras ieguvi (Krievijas, Ukrainas, Uralu, Baltkrievijas un Sibīrijas vajadzībām).

8) Uzdot Galvenajai arodizglītības pārvaldei kopīgi ar Galveno kūdras pārvaldi izstrādāt līdz 1. jūnijam projektu par obligātu kūdras ieguves kursu skolās un augstākajās mācību iestādēs.

Lūdzu, atsūtiet man norakstus no Jūsu rīkojumiem un attiecīgo iestāžu un personu atbildes, uzrādot termiņu.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs

V. Uljunovs (Ļeņins)

Uzrakstīta 1921. u. 9. apriti Iespiesta pēc oriģinālā, ko parok-

Pirmoreiz iespiesta 1932. p. stijis V. /. Ļeņins

G. м. KRŽIŽANOVSKIM

12. IV.

G. МЛ

Vakar runāju ar Smilgu. Šodien viņam jārunā ar Jums.

Jautājums par valsts plāna nevis kā iestādes, bet kā plāna pamatlīnijām ir neatliekams.

Tagad Jūs esat iepazinies ar pārtikas nodokli un citiem dekretiem. Te Jums ir politika. Bet Jūs aprēķiniet precizāk (dažādu ražu gadījumos), cik tas var dot.

Vēl daudz daudz steidzamāk: kurināmais. Nav paveikta pludināšana. Neraža, pastāvot šādam pavasarim, izjauks pievešanu.

Lai Ramzins un Ko kādu divi dienu laikā dod man īsus kopsavilkumus:

3 skaitļus (malka, ogles, nafta)

pa pusgadiem 1918.???

19.

20.

it īpaši 2 1.

un plānu 22.

plānu 1920. gadam par kurināmo 4 skaitļus: bija noteikts?

ir dabūts?

kā gribēja sadalīt noteikto (tikai pēc galvenajām ailēm) ? kā sadalīja dabūto?

С. М. KRŽIŽANOVSKIM

433

Līdz ceturtdienas ritam. Atkarīgi no ta lemšu par ārējo tirdzniecību. Pasūtiet šodien. Parunāsim rit.

Sveiciens! Ļeņins

Uzrakstīta 1921. g. 12. apriti Pirmoreiz iespiesta 1924. g. grāmatā:

(i. M. Kitiidnouskis. „Preču maiņa un

plānveidīgs darbs". ЗГаз/оша Iespiesta pēc rokraksta

*

28 35. sēj.

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

G. M.!

Vai uzdevums skaidrs?

Vajag iedomāties, ka 1921. un 1922. mums ir

tāda pati vai lielāka neraža

kurināmā bads (pārtikas un zirgu barības trūkuma dēj).

No šā viedokļa aprēķināt, ko nepieciešams iepirkt ārzemēs, lai par katru cenu uzvarētu pašu lielāko trūkumu, t. i., lai katrā ziņā papildus dabūtu iztrūkstošo pārtiku (tieši iepērkot ārzemēs pārtikas priekšmetus un iemainot labību Krievijas nomalēs)

un papildus dabūtu nepieciešamo kurināmā minimumu.

Tikai tos pieteikumus var un vajag atzīt, kas nepieciešami, raugoties no šā viedokļa.

Ne visi elektrisko staciju pieteikumi šeit ieskaitāmi. Nepieliek ar pierādījumu, ka elektrība ietaupa kurināmo.

Vēl vajag pierādīt, ka šis patēriņš nepieciešams 1921.— 22. gadā, pastāvot maksimālam labības un kurināmā badam.

Ļeņins

Uzrakstīta 1921. g. 13. apriti Pirmoreiz iespiesta 192i. p. grāmatā:

G. lil. Kriižanouskis. „Preču maiņa nn

plānveidīgs darbs'*. Maskavā Iespiesta pēc. rokraksta

273

J. A. LITKENSAM

b. Litkens! Tiekoties aizmirsu palūgt, lai Jūs pārbaudāt, kā ir ar zinātnieku komisiju, kuri sastāda modernās krievu valodas (no Puškina līdz Gorkijam) vārdnīcu (īsu).

Es jau sen daudz reižu esmu norunājis par to ar Pokrovski un Lunačarski.

Vai liek darīts? Tieši kas? Uzziniet un precizi atrakstiet.

Ar kom. sv. Ļeņins

6. V.

Uzrakstīta 1921. (j. (>. maijā Pirmoreiz iespiesta 1932. \j.

Iespiesta pēc rokraksta

as'

276

AVfZES ,,PRAVDA“ REDAKCIJAI UN AVĪZES ,,IZVESTIJA“ REDAKCIJAI

9. V. 1921. g.

Lūdzu pievērst sevišķu uzmanību avīzes „Posļedņije No-vosti“ (Parizē) 309. nr-a rakstam:

„Miļukovs un Avksentjevs pie amerikāņiem^1*.

Nepieciešams sistemātiski aizrādīt uz šādiem rakstiem un rakstiņiem; to ir milzums; dot pārskatus par tiem, ieskaidrojot mūsu resoriem un daudzajiem lasītājiem no strādnieku un zemnieku vidus,

ka baltgvardu buržuāzijā, kas ir gudrāka, lieliski saprot, cik nozīmīgas Padomju varai ir koncesijas un tirdzniecība ar ārzemēm,

un tāpēc viņa pašlaik par savu galveno uzdevumu izvirza izjaukt KSFPR tirdzniecības līgumus ar ārvalstīm, izjaukt koncesiju politiku.

Lūdzu, uzmetiet man pāris vārdu par šo lietu.

Ar kom. sv. Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta Ш4. p.

I

277

M. SOKOLOVAM

No Polijas evakuētās mantas lielu pārvaldes sekretāram b. Л/. Sokolovam

16. V.

Cienījamais biedri!

Saņēmu un izlasīju Jūsu 18. V paredzētā referātā projektu. Jūs rakstāt, ka es esot „aizrakstījies”. No vienas puses, sak, iznomājot mežus, zemi u. t. jpr., izplatīt valsts kapitālismu, — bet, no otras, —• prāto” (Ļeņins) par „muižnieku ekspropriēšanu”.

Jums tā šķiet pretruna.

Jūs maldāties. Ekspropriācijā, krieviski tulkojot, ir ipa-š и m a atņemšana. Nomnieks nao īpašnieks. Tātad pretrunas nav.

Kapitālisma izplatīšana (ar mēru un prasmīgi, kā es ne vienreiz vien saku savā brošūrā 288) iespējama, neatdodot muižniekiem īpašumu. Nomāšana ir līgums, kas noslēgts iiz laiku. Tiklab īpašums, kā arī kontrole pieder mums, strādnieku yalstij.

„Vai kāds nomnieks būs tāds muļķis, ka šķiedīs līdzekļus priekšzīmīgai iekārtošanai, — tā Jūs rakstāt, — ja viņu vajās doma, ka iespējama ekspropriācijā^1*...

Ekspropriācijā ir fakts, bet nevis iespēja. Tā ir liela starpība. Pirms faktiskās ekspropriācijās neviens kapitālists nebūtu stājies mūsu dienestā, kļuvis par nomnieku. Bet tagad „viņi”, kapitālisti, ir karojuši trīs gadus, karā pret mums izšķieduši savus (un angļu-franču: bet tie ir pirmie bagātnieki visā pasaulē) simtus miljonus rubļu zeltā. Tagad viņi ārzemēs dzīvo trūkumā. Vai tad viņiem ir kāda izvēle? Kāpēc lai viņi nepiekristu līgumam: 10 gadu dabūsi tīri labu ienākumu, bet citādi... jānosprāgst ārzemēs? Daudzi sāks svārstīties. Ja no 100 gribēs pamēģināt pieci, arī tas nebūs slikti.

Jūs rakstāt:

„Masu pašdarbība iespējamu tikai tad, ja mēs noslaucīsim no zemes virsas to augoni, ko dēvē par birokrātiskām galvenajām komitejām un centriem".

Kaut arī neesmu bijis uz vietām, tomēr es pazīstu šo birokrātismu un zinu, cik tas kaitīgs. Tā ir Jūsu kļūda, ja domājat, ka to kā „augoni" uzreiz var iznīcināt, „noslaucīt no zemes virsas".

Tā ir kļūda. Var padzīt caru, — padzīt muižniekus — padzīt kapitālistus. Mēs to esam izdarījuši. Bet zemnieku zemē nevar „padzīt", nevar „noslaucīt no zemes virsas" birokrātismu. Var tikai ar lēnu, neatlaidīgu darbu lo mazināt.

..Nokratīt" „birokrātisko augoni", kā Jūs izsakāties kādā citā vielā, — tas ir nepareizi pašā jautājuma nostādnē. Tā ir jautājuma neizpratne. Šāda veida augoni „nokratīt" nevar. To var tikai ārstēt. Chirurģija šajā gadījumā ir absurds, neiespējamība; tikai lēna ārstēšana — viss pārējais ir šarlatānisms vai naivitate.

Jūs esat tieši naivs, atvainojiet mani par atklātību. Bet Jūs jau pats rakstāt, ka esot jauns.

Naivi ir atmest ar roku ārstēšanai, atsaucoties uz to, ka Jūs 2—3 reizes esot mēģinājis cīnīties pret birokrātiem un piedzīvojis sakāvi. Pirmkārt, es atbildu uz šo Jūsu neveiksmīgo mēģinājumu, — pirmkārt, vajag nevis 2—3, bet 20—30 reizes mēģināt, atkārtot, sākt no jauna.

Otrkārt, kur ir pierādīts, ka Jūs esat cīnījies pareizi, prasmīgi? Birokrāti ir varen veikii, viņu vidū daudzi nelieši ir ārkārtīgi viltnieki. Tie nav ar pliku roku ņemami. Vai Jūs cīnījāties pareizi? vai ielencāt „ienaidnieku" pēc visiem kara mākslas likumiem? Es to nezinu.

Uz Engclsu Jūs atsaucaties veltīgi. Vai šo atsaukšanos Jums nav iečukstējis kāds „inteliģents"? Veltīga atsaukšanās, ja ne vēl sliktāka kā veltīga. Ož pēc doktrinarisma.

Izskatās pēc izmisuma. Bet mums izmisums ir vai nu smieklīgs, vai apkaunojošs.

Zemnieciskā un ārkārtīgi noplicinātā zemē cīņai pret birokrātismu vajadzīgs ilgs laiks, un šī cīņa jāizcīna neatlaidīgi, pirmās neveiksmes dēļ nezaudējot dūšu.

„Galvenās komitejas" ,,nokratīt“? Blēņas. Ko jūs liksit to vietā? Jūs to nezināt. Nevis nokratīt, bet tīrīt, ārstēt, ārstēt un tīrīt desmit un simt reižu. Un nezaudēt dūšu.

Ja lasīsit savu referātu (es absolūti neiebilstu pret to), lūdzu, nolasiet arī manu Jums adresēto vēstuli.

Spiežu roku un lūdzu nepieļaut uzmākties „grūtsirdības garam".

Ļeņins

Uzrakstīta 1921. y. Īd. maijā Pirmoreiz iespiesta 192i. у. 1 jan-

nari avīzes .,Pravda“ 1. nr-ū Iespiesta pēc rokraksta

J. A. LITKENSAM

Izmantojiet Pokrovska atpūtu, lai, neuzkraujot viņam administrēšanu, sāktu krievu valodas vārdnīcas sastādīšanu.

1) Ieceliet komisiju: 3—5 labākos filologus. Viņiem 2 nedēļās jāizstrādā galīgās komisijas plāns un sastāvs (darbam), tās sastāva, termiņa plāns u. c.

2) Uzdevums — īsa (paraugs — mazais ,,Ļaruss“) krievu valodas vārdnīca (no Puškina līdz Gorkijam). Priekšzīmīgās, modernās valodas vārdnīca. Pēc jaunās pareizrakstības.

3) Pēc viņu (3—5) ziņojuma lai apstiprina zinātniski akadēmiskais centrs. Tad uz rudeni sāksim.

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1921. g. 19. maijā Pirmoreiz iespiesta 1932. g.

279

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

25. V.

b. Kržižanovski!

Uz Jūsu vārdu vajadzēja nosūtīt ,,DAP Norādījuma** projektu

Apdomājiet pats (un prezidijs — bet iepazīstināt ar to vajag visus Valsts plāna komisijas locekļus) no 2 viedokļiem:

a) tur ir Jūsu „resora** jautājumi: elektrifikacija un Valsts plāna komisijas vietējie orgāni. Šeit nepieciešams, lai jūs. visi sīki izanalizētu un izpētītu nolūkā precizēt un papildināt (resp.[118] grozīt) detalizēto jautājumu sarakstu.

b) Pārējais l'ormali neattiecas uz Valsts plāna komisiju, bet daudz kas pēc lietas būtības Valsts plāna komisiju skar. Vēlams zināt (nav obligati) Valsts plāna komisijas ieskatus.

Ļeņins

P. S. Vai nedomājat, ka apriņķu pārskatu un vispār visu saimniecisko pārskatu pētīšanai vajadzēs izraudzīt Valsts plāna komisijas locekļu grupu? Vai arī visiem Valsts plāna komisijas locekļiem izdalīt katram vairākus pārskatus, uzliekot par pienākumu lasīt un pētīt?

Pie tā paša: kārtējo (1921. gada) saimniecības plānu pē tīšana obligati jāindividualizē. Katrs Valsts plāna komisijas loceklis atbild par tādu un tādu šī darba nozari vai daļu. Un otrādi: par 1921. gada saimnieciskā darba katru nozari vai daļu no kārtējā plāna viedokļa atbild, attiecībā uz izpē-līšanu, tāds un tāds. To man atsūtiet katrā ziņā.

Uzrakstīta 1921. u. 25. maijā

Pirmoreiz iespiesta 192L p. prāmatū:

(I. Д/. Kriitanovskis. ..Precu maila mi

/i/tmiwu/ttfs darbs". Maskavā Iespiesta pēc rokraksta

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

‘26. V. 1921. g. b. Kržižanovski!

Es domāju, ka Valsts plāna komisijai jāizstrādā 2 lietas:

1) ar statistikas apakškomisijas palīdzību jāsastāda sava veida index-number*.

Ikmēneša kopsavilkums par mūsu saimnieciskās dzīves galvenajiem datiem (skaitļi un līkne). Apmēram:

Kurināmā ieguve Rūdas „

Dzelzs „

Galvenie dati par citām rūpniecības nozarēm: ražošanā nodarbināto strādnieku °/o; neapsētās platības %; ražošanas stāvoklis zemkopībā;

slimo lokomotivju °/o; pudu-verstu absolūtais lielums; kokmateriāli; malka utt.; nodrošināšana ar pārtiku utt.; arī elektrifikacija (vienmēr salīdzinājums ar iepriekš, gadu un ar pirmskara laiku).

Bez tā mums nebūs pārskata par saimniecisko dzīvi.

Tā ir viena no Valsts plāna komisijas darba bāzēm.

2) Sa im n ie c isk i statistiskā apakškomisija.

Centrālo statistikas pārvaldi vajag padarīt mūsu vajadzībām par analizēšanas orgānu, kārtējās, bet ne „zinātniskās^1" analizēšanas. Apmēram:

cik lieki ēdināti? cik lieku fabriku?

kā par jaunu jāsadala izejvielas? darba spēks? armijas saimnieciskais darbs?

Statistiķiem jābūt mūsu praktiskajiem palīgiem un nevis seholastiķiem.

Padomājiet un uzmetiet man rezumējumu.

Jūsu Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta 1924. u- grāmatā:

G. M. Kriiianovskis. „Preču maiņa un

plānveidīgs darbs". Maskavā Iespiesta pēc rokraksta [119]

TELEGRAMA F. E. DZERŽINSKIM

Steidzami

Dienvidu apgabals VĀK priekšsēdētājam Dzer*inskim pēc atrašanās vietas.

Noraksts: Maskavā, Voinovam, trijniekam, kas cīnās pret transporta sagraušanu

Visi ukraiņu biedri pavisam neatlaidīgi uzstāj, ka jāpastiprina cīņa pret maišelnieku braukāšanu uz Ukrainu, jo tas draud sagraut sākto un jau labus rezultātus guvušo labības sagādi tiem republikas centriem, kas cieš badu. Lūdzu pievērst pastiprinātu uzmanību un ziņot man, vai tiek lietoti ārkārtēji pasākumi, tieši kādi pasākumi un kādi ir to rezultāti.

DAP Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1921. u- 27. maijā Pirmoreiz iespiesta 1993. p.

282

GALVENAJAI KURINĀMĀ PĀRVALDEI

Noraksts Galvenajai naftas pārvaldei Noraksts b. Gubkinam

Tiklab presē, kā ari ziņojumos no vietām arvien biežāk sastopamas vēstis par stāvokļa pasliktināšanos Baku.

Nepieciešams pastiprināt uzmanību un gādību par Baku.

Lūdzu iesniegt I)A Padomē programu par sistemātiskiem pasākumiem palīdzības sniegšanai Baku, iesaistot arī iepirkumus ārzemēs.

Vajag nodibināt pastāvīgu „uzraudzību" par to, kas notiek Baku un ar ko mēs palīdzam.

Sastādīt īsus rezumējumus par abām lietām (a: kas ir; b: ko esam devuši) un nemitīgi uzraudzīt.

DAP Priekšsēdētājs Ļeņins

Uzrakstīta 1921. g. 27. maijā

Pirmoreiz iespiesta 1932. g. Iespiesta pēc rokraksta

283

М. Р. PAVLOVIČAM

Tautību lietu tautas komisariātā b. Pavlovieam

31. V. 1921. g.

b. PavlovičI

Esmu norunājis, ka izdos (Petrogradā) mācību atlantu "uo.

Visai svarīgi būtu pievienot imperiālismā kartes.

Vai Jūs neķertos pie šā darba?

Apmēram: 1) kolonijas 1876.—1914.—1921., pievienojot vai ar īpašu svītrojumu apzīmējot puskolonialās zemes (Turciju, Persiju, Ķinu u. tml.).

2) īsa statistika par kolonijām un puskolonijām,

3) Financialās atkarības karte. Piemēram, uz katras zemes ± ar skaitli (miljoni vai miljardi franku), cik šī zeme parādā un cik viņai parādā;

arī salīdzinot 1876.—1914.—1921.

(ja 1876. ņemam kā pirmsmonopolistiskā kapitālisma kulminācijas punktu).

4) Visas pasaules dzelzceļi ar atzīmi katrā zemē, kam tie vairāk pieder (angļiem, frančiem, Ziemeļamerikai u. tml.).

Vai tas neiznāks pārāk raibi? Var atrast izdevīgas formas, galvenais, dominējošo atzīmēt ļoti saīsināti.

5) Galvenie tās izejvielas avoti, kuras dēļ notiek cīņa (nafta, rūda u. tml.) — arī ar atzīmēm (tādai un tādai zemei pieder — % vai miljoni franku).

Mums katrā ziņā jāievieto šādas kartes mācību grāmatās, protams, ar īsu paskaidrojošu tekstu.

Palīgdarbu veikšanai Jums var dot par palīgu kādu statistiķi.

Lūdzu atbildi, vai uzņematies, kā un kad.

Ar kom. sveicienu

TKP Priekšsēdētājs V. Uļjanovs (Ļeņins)

Pirmoreiz iespiesta 1923. p. Iespiesta pēc rokraksti»

284

J. A. LITKENSAM

b. Litkens!

Vārdnīcas jautājumā tātad norunāsim tā:

1) apmēram pēc mēneša (Pokrovska prombūtnes laikā) izdodiet formālu rīkojumu un ieceliet atbildīgu personu vai personas.

2) Uz šā rīkojuma pamata sastādīt darba plānu, norādot ne tikai atbildīgās personas, bet arī izdevumus un pārtikas devas.

Izpildīt jāsāk pēc plāna no augusta vai septembra.

Ļeņins

Uzrakstīta 1921. о■ maija beigās Pirmoreiz iespiesta 1932. q.

V. A. AVANESOV AM

I. VI.

b. Avaņesovl

Jums vajag sastādīt visiem SZInsp.191 vietējiem orgāniem cirkulāru sakarā ar vietējām ekonomiskajām apspriedēm.

1) Pieprasīt sev visu to personu sarakstu, kuras pārstāv Strādnieku un zemnieku inspekciju visās ekonomiskajās apspriedēs.

2) — par katru saraksta grozījumu lai Jums tūliņ paziņo.

3) prasīt, lai būtu vai nu komunisti, vai bezpartejiskie, kas uzticamības un godīguma ziņā rekomendēti īpaši un personīgi.

4) stingri prasīt no viņiem, lai dod pārskatus, un it i pa H i attiecībā uz bezpartejisko iesaistīšanu un viņiem, bezpartejiskajiem, sniegtajiem ziņojumiem par ekonomisko padomju darbu.

Visu to, lai uz vietām paklausītu, izdabūt cauri VCIK prezidijā.

Uzrakstīta 1921. о. 1. jūnijā

Pirmoreiz iespiesta 1928. g. Iespiesta pēc rokraksta

29 35. sēj.

aso

GALVENAJAI NAFTAS PĀRVALDEI

Galvenajā naftas pārvaldē b. Gubkinam

3. VI. 1921. g.

Pārskatot žurnālu „Ņeftjanoje i Slancevoje Chozjaistvo" („Naftas un Degakmcņa Saimniecība"), 1.—4. nr-ā (1921.) es uzdūros uz rakstiņu (199. lpp.) „Par metālā cauruju aizstāšanu ar cementa javu naftas urbumos".

Izrādās, ka šis paņēmiens lietojams rotējošā urbšanā. Bet pie mums Baku tāda ir, kā es lasīju kādā Baku naftinieku pārskatā.

Nepietiekamas urbšanas dē| mēs ejam bojā un dzenam postā Baku.

Dzelzs caurules var aizslāt ar cementu u. c., ko tomēr vieglāk dabūt nekā dzelzs caurules un kas, pēc jūsu žurnālā norādījuma, maksājot „pavisam niecīgu" sumul

Un šāda veida ziņu jūs aprokat ārkārtīgi zinātniska žurnālā sīkā rakstiņā, ko KSFP Republikā varbūt spēj saprast 1 cilvēks no 1000 000.

Kāpēc par to nav sacelts vislielākais troksnis? Nav apspriests vispārējā presē? Nav iecelta praktiķu komisija? Nav gādāts, lai DAP pieņemtu veicinošus pasākumus?

DAP Priekšsēdētājs V.Uļjanovs (Ļeņins)

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1932. о

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

b. Kržižanovski!

Nezinu, vai ir darīts viss, lai Komunistiskās Internacionāles III kongresa locekļus iepazīstinātu ar elektrifikacijas plānu.

Ja viss nav darīts, tad 1—2 nedēju laikā vajag izdarīt obligati.

Jānovieto (kongresa kuluāros)

1) elcktrifikacijas karte ar īsu tekstu trijās valodās

2) tāpat arī — rajonu kartes

3) elektrifikacijas bilance (370 milj. darba dienu )

ļ ķieģeļu

l vara u. par. J

4) svarīgāko vietējo, mazo, jauno staciju karte.

Jābūt īsai (16—24 lpp.) brošuriņai 3 valodās, „Elek

trilikacijas plāna" konspektam.

TKP otrdien 7. VI nevarēšu būt.

Ja jautājumu par izmantošanas komisiju apskatīs, tad pats sagatavojieties nopietnai kaujai un iesniedziet p reci zus priekšlikumus, lai vajadzības gadījumā varētu pārsūdzēt Centrālajā Komitejā un VCI Komitejā.

Jūsu Ļeņins

Pastāstu kā noslēpumu:

Pelrogradā atklāta jauna sazvērestība. Piedalījusies inteliģence. Ir profesori, ne visai tāli Osadčijam. Tāpēc ļoti daudzas kratīšanas pie viņa draugiem un taisnīgi. Uzmanību!!!

Uzrakstīta 1№l. g. 9. jūnijā

Pirmoreiz pilnīgi iespiesta 19.32. g. Iespiesta pēc rokraksta

29*

TELEGRAMA G. К. ORDŽONIKIDZEM

Ordžonikidzem

Brīnos, ka jūs pārtraucat Staļina atpūtu^2"2. Staļinam vajadzētu vēl atpūsties ne mazāk kā 4 vai 6 nedēļas. Pape miet no labiem ārstiem rakstisku atzinumu.

Paziņojiet, ko darāt Baku labā un ārējās tirdzniecības attīstības labā. Jūsu klusēšana par to ir aizdomīga.

Ļeņins

'espiesta pēc гокгакж•

Uzrakstīta Ī92i. о■ *• jūlijā Pirmoreiz iespiesta 1942. e

28»

PĀRTIKAS TAUTAS KOMISARIĀTAM

10. Vil.

b. Brjuchanov!

Saņēmu no Lobačeva 9. VII vēstuli ar norādījumu, ka krasi pasliktinoties Petrogradas un Maskavas apgāde.

Viņš lūdz norādījumus.

Manuprāt. Jums jāizstrādā pasākumi darba pastiprina

sūnai.

Lieku priekšā

1) Sevišķi steidzīgā, trieciena, revolucionārā kārtībā •iekavējoties likties uz nodokļu ievākšanu Maskavas guberņā

rudzus jau esot nopļāvuši). Sājā nolūkā palīgā pārtikas sagādes orgāniem mobilizēt it sevišķi Maskavas strādniekus.

2) vispār vēl mobilizēt darbiniekus pārtikas darbam, aplaupot tautas komisariātus saskaņā ar Politbiroja vakardienas lēmumu (paņemiet izrakstu).

3) vēlreiz nosūtīt precizas pavēles Ukrainas un Sibirijas Pārtikas tautas komisariātiem.

4) deleģēt ārkārtēju ekspediciju (kopā ar Patērētāju biedrību centrālo savienību) uz Podojskas guberņu, kur, kā stāsta, esot milzums labības un tā maksājot padomju naudā в 000 rubļu pudā.

(Vispār mans iespaids ir tāds, ka Pārtikas tautas komisariāts nejēdzīgi vilcinās un а f paliek ar iepirkšanu un preču maiņu. Nav iniciativas. Nav drosmīga darba.)

\r kom. sv. Ļeņins

Lūdzu man atbildēt " VT1

Uzrakstīta 1921. u- 10. jūlija Pirmoreiz iespiesta 1932. p.

Iespiesta pēc rokraksta

TELEGRAMA G. К. ORDŽONIKIDZliM

Pirmais: lūdzu paziņot, kāds ir Staļina veselības stāvoklis un ārstu atzinums par to; otrais: mums būtu ļoti svarīgi dabūt no turkiem koncesiju uz tām vara raktuvēm dienvidos no Batumas, kuras tagad ir viņu robežās. Ziņojiet, vai ir sperti soļi un kādi. Trešais: Krasins ir Maskavā, šo apstākli vajag izmantot, lai pilnīgi noskaidrotu Aizkaukazijas ārējās tirdzniecības stāvokli.

Ļeņins

Uzrakstīta 1921. g. П. jūlijā Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1932. g. noraksta

291

TELEGRAMA G. К. ORDŽONIKIDZEM

Ordžonikidzem

Saņēmu Jūsu nr. 2064. Paziņojiet tā ārsta uzvārdu un adresi, kurš ārstē Staļinu, un uz cik dienām pārtraukta Staļina atpūta. Gaidu atbildi uz šifrējumu. Vai būsit

7. augusta plēnumā?

Ļeņins

Uzrakstīta /921. g. 25. jūlijā

Pirmoreiz icspiesla 1932. g Iespiesta pie rokraksta

292

A. A. KOROSTEĻEVAM

b. Korosteļev!

Jūsu komisijas 2“!1 darbs ir ārkārtīgi svarīgs, atbildīgs un grūts.

Vajag sasprindzināt visus spēkus, lai jums būtu mazāk neveiksmju; un neveiksmju dēļ nezaudēt dūšu, bet neatlaidīgi un pacietīgi turpināt darbu atkal un atkal. Maskavā ir daudz grūtāk strādāt nekā provincē, — vairāk birokrātismā, vairāk sagandētu un izlutinātu „virsotņu" cilvēku utt.

Bet toties darbam Maskavā būs milzīga demonstrējoša un politiska nozīme.

Manuprāt, Jūsu komisijai vajadzētu pamēģināt saskaņot savu darbu ar ,,DAP Norādījumu".

Galvenais — nesadrumstaloties, bet labāk ņemt nedaudzus uzņēmumus, nelielus uzdevumus, sākumā izvirzīt sev pieticīgus mērķus, bet realizēt tos neatlaidīgi, neaizmirstot sākto, nepametot pusceļā, bet novedot līdz galam.

Pakāpeniski, bet obligati iesaistīt bezpartejiskos no katra rajona neapšaubāmi godīgiem un cienījamiem strādniekiem Nežēlot laiku un pūles, lai viņus uzmeklētu, lai iepazītos ar viņiem.

Pamazām un uzmanīgi ievadīt viņus darbā, pamēģinot sameklēt katram pilnīgi piemērotu, viņa spējām atbilstošu nodarbošanos.

Galvenais — pieradināt strādniekus un iedzīvotājus pie komisijas tādā nozīmē, lai viņi redzētu, ka tā viņiem palīdz; galvenais — iekarot masu, bezpartejisko, vienkāršo strādnieku, vienkāršo iedzīvotāju uzticību.

Tieši Jums kā komisijas priekšsēdētājam un kā centra

cilvēkam, nemīlamās Strādnieku un zemnieku inspekcijas kolēģijas loceklim, tas nebūs viegli. Bet tas ir pats galvenais.

Vajag visvisādi un visās iespējamās attiecībās parādīt un darbos realizēt palīdzību, kaut vai mazos apmēros, bet reālu. Tikai balstoties uz to, var virzīties tālāk.

Lūdzu Jūs, uzrakstiet man vai, ja Jums rakstīšana nepatīk, piezvaniet pa telefonu — var no mana kabineta, mierīgāk, lai mēs varētu apmainīties domām par Jūsu komisijas darbu.

So vēstuli parādiet citiem komisijas locekļiem, ja atzīstat to par savlaicīgu.

‘26. VII. Ar kom. sveicienu Ļeņins

P. S. Komisijas pamatuzdevums: pacelt saimniecību, uzlabot darba nostādni, panākt reālu personīgo atbildību. Šai nolūkā vajadzētu ņemt vēl dažas iestādes: ēdnīcu, pirti, veļas mazgātavu, kopmītni u. tml.

Iespiesta pie rokraksta

Uzrakstīta 1921. /. 2G. jūlijā Pirmoreiz iespiesta 1924. о

293

PATĒRĒTĀJU BIEDRĪBU CENTRĀLAJAI SAVIENĪBAI

29. VII.

b. Chinčuk!

Stāsta, ka Jūs aizbraucot? uz cik mēnešiem?

Pirms aizbraukšanas nepieciešams, lai Jūs gādātu, ka ari oficiāli ieceļ „vietnieku", un neoficiāli paziņotu man, pie kura no komunistiem un i s t i pieredzes bagātiem (2—3 cilvēkiem) es Patērētāju biedrību centrālajā savienībā varu griezties.

Bez tam Jums pirms aizbraukšanas man [oti īsi jāpaziņo, kad tad beidzot sāks strādāt kooperācijas aparats?

Es saprotu tā:

1) Cik pagastos (tādās un tādās guberņās) ir veikali (kooperativi) un tātad jūsu tirdzniecības aģenti un cik pagastos nav? Cik katrā pagastā?

2) Cik veikali (aģenti) akurali atbild centram uz visiem tā jautājumiem, dod pārskatus? reizi nedēļā? 2 nedējās?

3) Cik pagastu veikali saņēmuši preces? un kādas? (kaut vai visīsākās atbildes). Sāli? petroleju? manufaktūru? utt.

4) Cik ir atbilžu par zemnieku rīcībā esošo pārpalikumu un izejvielu (kurus varētu dabūt apmaiņā pret to un to) daudzumu?

labības?

citu pārtikas produktu?

rūpniecības izejvielu? utt.

5) Cik daudz apmainīts pārskata periodā? kas pret ko?

Manuprāt, kamēr nav šādu pārskatu, tikmēr nav nekā.

Tikai vārdi.

Gaidu atbildi. Ar koni. sv. Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

UzrakslUа 1941. g. 29. jūlijā Pirmoreiz iespiesta 192i. g.

294

TELEFONOGRAMA MASKAVAS GUBERŅAS KOMŪNAS PRIEKŠSĒDĒTAJĀM 84

Noraksts Maskavas deputātu Padomes prezidijam „ Izglītības tautas komisariātam

Biedrs Smojjaņinovs man paziņoja, ka Stavropoles gub. strādnieku un zemnieku delegācijā atgādājusi uz Maskavu man adresētu 1 vagonu pārtikas kā dāvanu bada cietējiem strādniekiem. Lūdzu, pirmkārt, cik vien iespējams drīzāk, bez jebkādas vilcināšanās, pieņemt šo vagonu; otrkārt, nosūtīt to tiem Maskavas strādniekiem, kas visvairāk cieš trūkumu, obligati paziņojot viņiem, ka tā ir Stavropoles strādnieku un zemnieku dāvana; treškārt, gādāt, lai par delegāciju parūpētos, ierādot tai apmešanās vietu un nododot tai Maskavas deputātu Padomes pateicību, un, beidzot, apgādātu viņus ar literatūru un dotu iespēju apskatīt viņus interesējošās iestādes Maskavā.

Par izpildīšanu lūdzu paziņot man nekavējoties un pre-eizi.

Ļeņins

Uzrakstīta 1921. (j. '.iO. jūlijā Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

Pirmoreiz iespiesta 1932. fj. noraksta

V. V. ADORATSKIM

b. Adoratskii

Izskatīju priekšvārdu. Grūti spriest par to, jo tas nav īsti pabeigts. Vajadzētu it kā saīsināt un formulēt daudz pro cizāk, formulējumus vairāk pārdomājot 295.

Apvienot patiešām izcilos citātus no vēstulēm ar citiem Marksa darbiem un ar „Kapi tai u“ (piem., jautā jumā par „vienlīdzību" svarīgākais ir „Kapitālā"2ea). Ja ir ņemts x jautājums, Šajā jautā jumā vēstulēs tas un tas. cilos Marksa darbos tas un tas, „Kapitālā“ tas un tas.

Vēstulēm varēju tikai uzmest skatienu. Protams, Jums vēl vajadzēs stipri saīsināt, sasaistīt, izvietot, — 2 un 3 reizes apdomāt, pēc tam īsi komentēt. Darba, kā redzams, vairāk, nekā šķita sākumā.

Chronoloģiska kārtība (laikam Jums būs taisnība) gandrīz

vai ērtāka. . , . . T .

Ar kom. sveicienu Ļeņins

P. S. Es esmu atvaļinājumā. Nevesels. Sastapties nevaru.

„Mācību grāmatu", ja esat pabeidzis, vajag virzīt tālāk^29 Laikam gan visdrīzāk ies ar M. N. Pokrovska palīdzību

Uzrakstīta 1971. g. 2. augustā Pirmoreiz nesaīsināti iespiesta 1937. q.

.

2l>«

ZEMKOPĪBAS TAUTAS KOMISAB1ATAM UN VALSTS IZDEVNIECĪBAI

b. Teodorovičam (ZTK) un Valsts izdevniecībai

7. VIII.

No jaunām grāmatām esmu saņēmis no Valsts izdevniecības

S e m. Maslovs: „Zemnieku saimniecība". 1921. 5. izd.t ivai -i. izd.).

Izskatot redzams, ka tā ir caur un cauri buržuāziskā neķītra grāmatele, kas apdullina zemnieciņu ar ārišķīgiem, buržuāziskiem „zinātniskiem" meliem.

Gandrīz 400 lappuses un nekā par padomju iekārtu un tās politiku, — par mūsu likumiem un pasākumiem pārejai uz sociālismu utt.

Šādu grāmatu varēja izlaist cauri tikai muļķis vai arī ļaunprātīgs sabotētājs.

Lūdzu izmeklēt un paziņot man visu to personu vārdus, kuras atbildīgas par šās grāmatas rediģēšanu un klajā laišanu. %

TKP Priekšsēdētājs V. Uļjanovs < Ļeņins)

Uzrakstīta /921. o- 7. auuustd Pirmoreiz iespiesta 1924. g.

KK(b)P CK TURKESTANAS BIROJAM

Labību un gaļu katrā ziņā v i s p i r m s uz Maskavu.

Sājā nolūkā gan vispār „jaunā ekonomiskā politika", gan vairākkārtēja piekāpšanās pret tirgoņiem un prēmijas viņiem.

Tajā pašā laikā sistemātiskā un muksimala gādība par trūcīgajiem musulmaņiem, par viņu organizēšanu un izglītošanu.

Šādu politiku var un vajag izstrādāt un nostiprināt (ar vairākām (oti precīzām direktivām).

Tai jābūt par paraugu visiem Austrumiem.

Ļeņins

Uzrakstīta 1921. g. 7. augusta

Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

298

PASTA UN TELEGRĀFĀ TAUTAS KOMISĀRAM

b. Dovgaļevski!

Lūdzu Jūs iesniegt man ziņas, kādā stāvoklī pie mums atrodas bezdrāts telefona lieta.

1) Vai centrālā Maskavas stacija darbojas? Ja darbojas, tad cik stundas dienā? cik verstu tālu?

Ja ne, kā trūkst?

2) Vai tiek gatavoti (un cik?) uztvērēji, aparati, kas spēj uztvert Maskavā teikto?

3) Kā ir ar skaļruņiem, aparatiem, kas dod iespēju veselai zālei (vai laukumam) klausīties Maskavu?

utt.

Es ļoti baidos, ka šī lieta atkal ir „aizmigusi" (pēc Krievijas Oblomovu nolādētās paražas aizmidzināt visus, visu un vispār).

„Solīts" ticis daudz reižu, un visi termiņi sen pagājuši!

Šis darbs mums (it īpaši propagandai Austrumos) ir sevišķi svarīgs. Šeit kavēšanās un nolaidība ir noziegums.

Ārzemēs viss tas jau ir; trūkstošo var un vajag nopirkt. Droši vien kaut kur ir noziedzīga nolaidība.

TKP Priekšsēdētājs V.Ufjanovs (Ļeņins)

2. IX. 1921.

•ли»

О. I. KURSKIM

Tieslietu tautas komisāram b. Kurskim un viņa vietniekam, kā arī visiem kolēģijas locekļiem

Nosūtīju Jums caur TK Padomes lietu pārvaldi prote sora Graltio iesniegumu ar pārsteidzošiem dokumentiem par birokrātismuJ88.

Šāds birokrātisms it īpaši Maskavas un centrālajās iestādēs ir pavisam parasts. Bet tāpēc jo vairāk uzmanības jāpievērš cīņai pret to.

Man radies iespaids, ka Tieslietu TK izturas pret šo jau tājumu tīri formāli, t. i., pašos pamatos nepareizi.

Vajag:

1) nodot šo lietu tiesai;

2) panākt, lai vainīgos apkauno gan presē, gan ar stingru sodu;

3) caur CK pamudināt tiesnešus, lai birokrātismu soda stingrāk;

4) sarīkot Maskavas tautas tiesnešu, tribunālu locekļu u. tml. apspriedi, lai izstrādātu sekmīgus pasākumus cīņai pret birokrātismu;

5) šoruden un 1921.—22. g. ziemā katrā ziņā nodot iztiesāšanai Maskavā 4—6 lietas par Maskavas birokrātismu, izraugoties „spilgtākus*1 gadījumus un iztaisot no katras prāvas politisku lietu;

(») sameklēt komunistu vidū kaut vai 2—3 gudrus „ekspertus" birokrātismā lietās, niknākus un rosīgākus, lai iemācītos vajāt par birokrātismu;

7) izdot labu, saprātīgu, ne birokrātisku vēstuli (TTK cirkulāru) par cīņu pret birokrātismu.

Par šo ļoti svarīgo uzdevumu personīgo atbildību uzlieku tautas komisāram un viņa vietniekam, lūdzu regulāri ziņot man par izpildīšanu.

TKP Priekšsēdētājs Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1921. g. 3. septembri Pirmoreiz iespiesta 1927. g. 6. februārī avīzes „Pravda“ 30. nr-ā

300

I. К. JEŽOVAM

TSA Padomē CSP pārvaldes priekšniekam b. Ježovam

b. Ježov! Saņēmu un izskatīju dokumentus par noliktavu.

Nodošana TSAP tagad ir izlemta.

Gaidīšu no Jums īsas, bet precīzas ziņas, vai noliktavu saimniecībā īstenībā tiek sasniegta kaut kāda uzlabošanās, kā veicas cīņa pret zādzībām attiecībā uz šo noliktavu un uz citām noliktavām.

Par birokrātismu es varu vainot arī Jūs: „trīs gadus klie-dzam“, „šķita, ka gandrīz vai 10 reižu novedu līdz ga-lam“ — Jūs rakstāt. Bet tā jau ir tā lieta, ka Jūs ne reizes neesat novedis lietu līdz galam bez ,,šķita“.

KSFPR Konstitūciju un KKP statūtus Jūs zināt. Līdz galam nozīmē: līdz VCIK sesijai (ja nav Padomju kongresa). Pa partijas līniju līdz CK plēnumam.

Jūs ne reizes neesat novedis līdz galam.

1) īss, „telegrāfisks^1*, bet skaidrs un precizs paziņojums CK locekļiem, — VCIK prezidija locekļiem;

2) raksts presē;

3) SZI vietējās vai kaimiņu šūniņas ierosme, tās atsauksme, tās pieprasījums Maskavas deputātu Padomē

— lūk, trīs pasākumi, kas obligati cīņā pret birokrātismu.

Nav vārdam vietas, tā ir grūta cīņa.

Bet grūtais nav neiespējamais.

Jūs nolaidāt rokas, bet necīnījāties, neizlietojāt visus cīņas līdzekļus.

Noliktavu lietā nepieciešama daudz daudz neatlaidīgāka cīņa pret birokrātismu — pārbaude ,,no apakšslāņiem“ un ,,ar apakšslāņu palīdzību". — publicēšana presē, — pārbaude vēl un vēl uti.

Gribētos cerēt, ka, tā kā Jums tagad ir smaga un bēdīga, bet derīga pieredze, tad Jūs ķersities pie šās cīņas pret birokrātismu tā, lai patiešām novestu to „līdz galam".

Laiku pa laikam jāzina šās cīņas rezultāti.

Ar kom. sveicienu Ļeņins

Vai kādreiz neatsūlīsit kopā ar īsām, pavisam īsām ziņām par cīņas gaitu (pret birokrātismu) īsas ziņas par Jūsu aparatu (cilvēku skaits, starp tiem komunisti, kvalifikācijas: atbildīgo, tikai izpildošo, kancelejās u. tini.) un Jūsu darba īsu plānu.

Rakstiet īsi, telegrāfā stilā, nodaliet īpašus pielikumus, ja vajadzīgs. Garu rakstu es droši vien nemaz neizlasīšu.

Ja ir praktiski priekšlikumi, nodaliet los īpašā lapā, ārkārtīgi īsā, kā telegramu, ar norakstu sekretāram.

Ļeņins

Uzraksti la 1921. g. 28. septembri

Pirmoreiz nesaīsināti iespiesta 1927. g. Iespiesta pēc mašinrakstā izgatavota

0. ļebruarī и viz es ,,Pravda“ 30. nr-n noraksta

TKP UN DAP LIETU PĀRVALDNIEKAM

13. X. 1921. g.

b. Gorbunov!

Lūdzu Jūs pēc pienācīgas vienošanās ar Mazās TKP priekšsēdētāju (un pēc noskaidrošanas ar sekretāriem) gādāt, lai

referentu uzaicināšanas kārtība (tiklab uz Lielo, kā arī uz Mazo TKP) tiktu grozīta.

Tagad referenti saņem uzaicinājumu uz sēdi vispār un gaida stundām ilgi.

Tā ir nejēdzība un mežonība.

Vajag panākt, lai referentus uzaicinātu uz vienu noteiktu stundu.

Divreiz pārbaudot pa telefonu, vai referenti vajadzīgi un kādi; — pareizi iekārtojot zināmas sēdes lietas (lietas ar referentiem un lietas bez referentiem), var un vajag panākt, lai vairāk par 15 minūtēm referentiem nebūtu jāgaida.

Lūdzu Jūs izstrādāt šādu kārtību nekavējoties, rūpīgi ap-domājot to, un paziņot man šajā sakarībā Mazajā Tautas Komisāru Padomē pieņemto lēmumu.

TKP Priekšsēdētājs V. Vļjanovs (Ļeņins)

Pirmoreiz iespiesta /925. p. 21. janvāri avizes „Рrauda" 17. nr-ā

I

302

SIDNEJAM HILMANIM

13. X. 1921.

Riedri Hilmanl

No visas sirds paldies Jums par palīdzību. Pateicoties Jums, izdevās drīz sasniegt vienošanos par palīdzības noorganizēšanu no Amerikas strādnieku puses Padomju Krievijai. Pie tam sevišķi svarīgi, ka tagad šās palīdzības organizēšanas darbs nokārtots arī attiecībā uz tiem strādniekiem, kas nav komunisti. Visā pasaulē, un it īpaši visvairāk attīstītajās kapitālistiskajās zemēs, miljoniem strādnieku šobrīd ir citādi uzskati nekā komunistiem, bet tomēr viņi tāpat ir gatavi palīdzēt Padomju Krievijai, palīdzēt un paēdināt bada cietējus, kaut vai daļu no tiem, palīdzēt arī Kriev. Soc. Fed. Pad. Republikas tautas saimniecības atjaunošanas darbā. Šādi strādnieki ar pilnu pārliecību atkārto vārdus — un, kas vēl svarīgāk, ne tikai atkārto vārdus, bet arī patiešām realizē — Amsterdamas Arodinternacionales (kura neapšaubāmi naidīga komunismam) vadītāju vārdus, proti, ka jebkāda starptautiskās buržuāzijas uzvara pār Padomju Krieviju nozīmētu ļoti lielu vispasaules reakcijas uzvaru pār strādnieku šķiru vispār.

Padomju Krievija sasprindzina visus spēkus, lai pārvarētu badu, postījumus un sabrukumu. Visas pasaules strādnieku financialā palīdzība reizē ar morālo palīdzību un politisko palīdzību šinī ziņā mums ir bezgala svarīga. Amerika gluži dabiski atrodas to valstu priekšgalā, kuru strādnieki var mums palīdzēt, palīdz jau tagad un palīdzēs, — esmu cieši pārliecināts par to — vēl daudz lielākos apmēros.

Lietai uzticīgie, enerģiskie apzinīgie Amerikas strādnieki ies priekšgalā visiem vairāku rūpniecības zemju strādniekiem, kuri dod Padomju Krievijai savas techniskās zināšanas, savu apņēmību paciest daudz ko, lai sniegtu palīdzību strādnieku un zemnieku republikai tās saimniecības atjaunošanā. Starp mierīgajiem līdzekļiem cīņā pret starptautiskā finanču kapitala jūgu, pret starptautisko reakciju nav cita līdzekļa, kas tik ātri un tik droši solītu uzvaru, kā palīdzība Padomju Krievijas tautas saimniecības atjaunošanai. /

Ar labāko sveicienu visiem strādniekiem, kas sniedz Padomju Krievijai tādu vai citādu palīdzību.

* j»

N. Ļeņins

tespiesla pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1930. (j.

ЗОЛ

N. А. SEMAŠKO

‘24. X. 1921. g.

b. Semaško!

Šodien parakstījis Mazās TKP lēmumu par diviem miljardiem (šķiet, ka tā? precizi sumu neatceros) Maskavas tīrīšanai un izlasījis Veselības tautas komisariāta „Nolikumu" par dzīvokļu sanitārijas nedēļu (avīzē ,,Izvestija“

12. jūlijā), nācu pie slēdziena, ka manas aizdomas (par visa šā darba nostādnes pilnīgu nederīgumu) kļūst stiprākas.

Miljardus paņems, nozags un izlaupīs, bet darbu nepadarīs.

Maskavā jāpanāk priekšzīmīga (vai sākumā kaut jel ciešama) tīrība, jo lielāku nejēdzību kā „padomju" netīrumus „pirmajos" padomju namos nemaz nevar iedomāties. Kas tad gan ir ne pirmajos namos?

Lūdzu atsūtīt man pavisam īsu, bet precizu, lietišķīgu, faktisku pārskatu, kas un kur ir iznācis no sanitārijas nedēļas? Vai ir jel viena guberņa, kur ir kaut kas, kas nav izdarīts nejēdzīgi?

Tālāk. Kas tiek darīts (un kas ir padarīts?) Maskavā? kas atbild par darbu? Vai tikai „ierēdņi" ar lepnu padomju titulu, kuri ne velna nesajēdz, darbu neprot, likai paraksta papīriņus? Vai arī ir lietišķīgi vadītāji? Tieši kuri?

Panākt personālu atbildību — pats galvenais.

Kas darīts, lai panāktu personālu atbildību?

Kas pārbauda?

Vai inspektori? Cik viņu ir? kas viņi ir?

Vai jaunatnes brigades (KJS)? Vai tādas ir? Cik? Kur un kā sevi parādījušas?

Vai ir kādi citi reālās pārbaudes līdzekļi?

Vai izdod naudu vērtīgu lielu pirkšanai (karbolskābe? tīrīšanas rīki? cik nopirkts?) vai ari jaunu „ierēdņu kār-tas“ slaistu uzturēšanai?

TKP Priekšsēdētājs V.Ufjanovs (Ļeņins)

Pirmoreiz iespiesta 1921. o. 22. janvārī avīzes „Izvestija CIK i VC1K"

18. nr-ā

304

A. BEĻEŅKIJAM

b. Beļeņkij! Staļinam Kremlī ir tāds dzīvoklis, ka viņam neļauj gulēt (virtuve —; troksnis no agra rīta).

Stāsta, ka Jūs esot nodomājis ierādīt viņam mierīgu dzīvokli. Lūdzu Jūs izdarīt to drīzāk un uzrakstīt man, vai varat to izdarīt un kad.

15. XI. Ļeņins

Uzrakstīta 1921. <j. 15. novembri

Pirmoreiz iespiesta 1933. 0- Iespiesta pēc rokraksta

:tor>

VCIK PREZIDIJA SEKRETĀRAM

Vai nevar paātrināt Staļinam paredzētā dzīvokļa atbrīvošanu?

Ļoti lūdzu Jūs izdarīt to un piezvanīt man (telefons ir labs; caur augšējo komutatoru), vai izdodas vai arī ir šķēršļi.

Jūsu Ļeņins

iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1921. g. novembri Pirmoreiz iespiesta 1942. g.

zīmītes sekretāram 1

Atgādiniet man rit, man jāliekas ar Staļinu, un pirmā tam savienojiet mani pa telefonu ar Obuchu (ārstu) par Staļinu.

• %

Uzrakstīta 1921. и. 2H. decembri Pirmoreiz iespiesta 1933. g.

2

Kad Staļins piecelsies (modināt viņu nevajag), pasakiet viņam, ka es no " esmu komisijā (pie manis) un ka es lūdzu, lai Staļins iedod man savus telefonus (ja Staļins aiziet), jo man vajag parunāt ar viņu pa telefonu.

Uzrakstītu 1921. g. decembra beigās Pirmoreiz iespiesta 1933. g.

SOS

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

G. M.! Izlasīju un atzīstu par ļoti, ļoti pareizu2ei>. Gatavojiet, cik oien iespējams, ātrāk, diktējiet.

Papildinājums, manuprāt, nepieciešams: par jauno ekonomisko politiku. Manuprāt, labāk būtu to ielikt (no dažādām pusēm apgaismojot jaunās ekonomiskās politikas vietu, nozīmi, lomu vispārējos ietvaros) atsevišķās nodaļās. Gandrīz kairā nodaļā var (un, manuprāt, vajag) iespraust vienu otru lappusīti par to, ka jaunā ekonomiskā politika negroza vienoto valsts saimniecības plānu un neiziet no tā ietvariem, bet groza pieeju lā realizēšanai.

Jūsu domas?

Sveiciens! Ļeņins

Uzrakstīta 192i. g. decembri Pirmoreiz iespiesta 192b. g. grāmatā:

G. M. Kržiianovskis. ,.Preču maiņa un

plānveidīgs darbs". Maskavā Iespiesta pēc rokraksta

1 9 2 2. и-300

D. 1. KURSKIM

Tieslietu tautas komisāram 1>. Kurskim

Saņēmu divus ziņojumus no Tieslietu tautas komisariāta — datētus ar 14. novembri un 20. decembri,— ka „izpildīts" mans uzdevums — organizēt sistemātisku karagājienu pret birokrātismu.

Pirmajā ziņojumā Jūs rakstāt:

„Ļoti grūti nākas nošķirt procesus, kur šis organizatoriskais defekts (ar to domāts mūsu aparata smagums un birokrātiskā sarežģītība, resoru savstarpējās attiecības, rīvēšanās utt.) neizpaužas tik noteikti un birokrātisms ir personu nodarījums un nevis mūsu aparata neno-organizētības objektivās sekas".

Ja pieeja ir šāda — tad, protams, no cīņas pret birokrātismu nekas neiznāks. Vajag iemācīties saukt pie atbildības un demonstratīvi bargi sodīt taisni atbildīgos cilvēkus, kas vainojami par šiem „organizatoriskiem defektiem", bet nevis kaut kādas cilas personas. Sabotētāju Jūs nekad nepieķersit birokrātismā.

Tieslietu tautas komisariāta otrais ziņojums, ko parakstījis Krasikovs, un klāt pieliktie „ārkārtīgi svarīgu lielu" izmeklētāju Vjukova, Roizmaņa un SZI darbinieka Kedrova ziņojumi patiešām atklāj Ameriku. Šajos ziņojumos diezgan analfabētiskā veidā klāstītas šabloniskas patiesības par birokrātismu, par to, ka aparats esot sarežģīts, utt., utt.

Vārdu sakot, redzams, ka cīņa pret birokrātismu nav tikusi uz priekšu ne par matu.

Pēc būtības neesmu saņēmis pilnīgu atbildi nc uz vienu no tiem pieciem uzdevumiem, ko es izvirzīju.

Uzdodu izskatīt jautājumu vēlreiz un cīņu pret birokrātismu organizēt lietišķi, pēc visiem kara mākslas likumiem.

Lūdzu Jūs atsūtīt man ik mēnesi uz 20. datumu bez iepriekšēja atgādinājuma ziņojumu par kampaņas gaitu.

Tautas Komisāru Padomes Priekšsēdētājs

V.Uļjanovs (Ļeņins) .

izrakstīta 1922. p. 17. janvarl Iespiesta pPc оritļinala, ko paraksti-

Pirmoreiz iespiesta 1№H. p. jis V. /. /..coins

310

A. D. CJURUPAM

« '

PAR TKP UN DAP JAUNO DARBA NOSTĀDNI

24. I. 1922.

b. Cjurupal

Sakarā ar mūsu vakarējo sarunu pa telefonu un Jūsu solījumu stingri ievērot režimn mums nepieciešams pamatīgi parunāt par visu darba sistēmu un to labi apdomāt.

Pats dziļākais trūkums TKP un DAP ir tas, ka netiek pārbaudīta izpildīšana. Nolādētais birokrātismā purvs mūs ievelk papīriņu rakstīšanā, runāšanā par dekretiem, dekrētu rakstīšanā, un šajā papīru jūrā noslīkst dzīvais darbs.

Gudrie sabotētāji tīšām ievelk mūs šajā papīru purvā. Tautas komisāru un pārējo augstmaņu vairākums neapzinīgi „lien iekšā cilpā".

Stingrais ārstēšanās rcžims Jums jāizmanto, lai par kairu cenu izrautos no burzmas un kņadas, komisijām, runāšanas un papīriņu rakstīšanas, lai izrautos, a[xlomātu darba sistēmu un t о rad i к а I i p ārveidot u.

Jūsu darba smaguma centrā jābūt tieši šai mūsu riebigi birokrātiskā darba pārveidošanai, cīņai pret birokrātismu un novilcināšanu, izpildīšanas pārbaudei.

Izpildīšanas pārbaude, visa tā pārbaude, kas iznāk īstenībā — lūk, Jūsu galvenais un pamata uzdevums; šajā nolūkā jārada mazs 4 —6 cilvēku) aparats no ārkārtīgi pārbaudītiem un uzticamiem palīgiem (lietu pārvaldnieks, viņa palīgi, sekretārs u. tml.).

Sājā nolūkā, manuprāt, vajadzīgs:

1) Atslogot TKP un DAP, visus sīkos jautājumus pārnesot uz Mazo TKP un DAP rīcības sēdēm.

Tas ir sākts. Bet tas, pastāvot mūsu nolādētajiem, oblo-moviskajiem tikumiem, „izļogās"* divi nedēļās, ja neuzrauga, neskubina, nepārbauda, nesit bez žēlastības.

Lietu pārvalde (tāpat kā TK Padomes un DAP sekretariāts) jāpieradina stingri jo stingri raudzīties, lai sīkie jautājumi nenonāktu TKP un DAP un lai vispār visus jautājumus vispirms trīsreiz pārbaudītu (pieprasījums attiecīgiem tautas komisariātiem; viņu steidzīga atbilde; tas pats no kodifikacijas nodaļas utt., u. tml.).

Vajag kopā ar Gorbunovu* izstrādāt rakstisku nolikumu, kā lietas iesniedzamas un virzāmas tālāk, un Jums personīgi ne. retāk kā reizi mēnesī pārbaudīt, vai tas liek ievērots, vai tiek sasniegts mērķis, t. i., vai samazinās papīru plūdi, novilcināšana, vai tautas komisāri vairāk apdomā, rīkojas atbildīgāk, vai uz ātru roku saceptos dekrētus aizstāj ar uzmanīgu, ilgstošu, lietišķlgu izpildīšanas pārbaudi un pieredzes pārbaudi, ar personīgās atbildības ieviešanu (mums augstākajās iestādēs, tautas komisariātos, to nodaļās, ir pilnīga faktiska bezatbildība, un to lieliski izmanto sabo-tētāji; rezultātā — oblomovisms, kas pazudina visu darbu).

Es zinu, ka tas ir ārkārtīgi grūti. Bet tieši tāpēc, ka grūti, Jums vajag ziedot tam sevi pil nī g i visu.

Tāpēc

2) Minimāls sēžu skaits. Norma I reizi nedēļā TKP + l reizi DAP pa divi stundām.

3) Augstākā ekonomiskā komisija. Ātrāk slēgt visas šās komisijas apakškomisijas, aizstāt tās ar prasību tautas komisāriem, lai viņiem (katram) projektus raksta atbildīgas personas, la.i tos apstiprina tautas komisārs un pats visīsākā laikā panāk, ka tie tiek saskaņoti ar visiem „ieinte-resētiem** tautas komisāriem, un pēc tam iesniedz DAP un TKP:

Augstākā ekonomiskā komisija tikai saskaņošanai (kodijikacijai) un Jūsu plus Kameņeva ļoti īsai pārbaudei ( zīmogošanai).

* + kodifikalors T 1 no Mazās TKP.

31 35. sčj.

Tikai tam.

Ne jau runāšanai.

Ne jau apspriešanai.

4) Jums nav jāietilpst nevienā, absolūti nevienā komisijā, izņemot Augstāko ekonomisko komisiju.

5) Cīnīties pret komisiju nejēdzīgo pārpilnību, aizstājot tās ar formālu prasību iesniegt ļoti īsos termiņos rakstisku atsauksmi.

6) Tādā veidā Jums jāatbrīvojas no kņadas un burzmas, kas dzen postā mūs visus, jānodrošina sev iespēja mierīgi padomāt par darbu visā kopumā —

---un, galvenais, koncentrēties uz izpildīšanas pār-

, baudi, uz cīņu pret birokrātismu un novilcināšanu.

Lūdzu Jūs, apdomājiet visu šo jautājumu un atrakstiet man.

Ar kom. sveicienu Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1927, q.

3"

2

PAR PROGRAMU STRĀDĀŠANAI PA JAUNAM

20. II.

b. Cjurupa!

Vēl attiecībā uz tematu par strādāšanu pa jaunam.

Tās programu mēģināšu formulēt šādi:

(1) desmitkārt sapurināt TKP un DAP tādā nozīmē, lai tautas komisāri neuzdrošinātos stiept uz tām sīkumus, bet izšķirtu tos paši un atbildētu par tiem paši;

(2) TKP lietu pārvaldes aparatam (kura 3U šobrīd ir bezdarbīgas) par to jāatbild; tas jārealizē;

(3) tas pats par Mazo TKP plus tas, ka tā stipri jāsamazina;

(4) daļu no Mazās TKP un tās aparata, kā arī TKP lietu pārvaldes aparata, ņemiet Jūs savā personīgā komandēšanā, lai pārbaudītu faktisko izpildīšanu (Jūs uzdodiet tādam un tādam: aizbrauc, paskaties, izlasi, pārbaudi, tu atbildēsi par snaudujošanu).

(5) Jūs (un Rikovs) iedaliet pirmajā kārtā vienu vai, ja veselība atjaus, divas stundas diennaktī personīgai darba pārbaudei: izsaukt pie sevis (vai pašiem braukt) nevis augstmaņus, bet kolēģiju locekļus un zemākus, X, Y, Z tautas komisariāta lietišķīgus darbiniekus, — un pārbaudīt darbu, iedzljināties būtībā, skolot, mācīt, pērt pavisam nopietni. Krietni iepazīties ar cilvēkiem, meklēt prasmīgus darbiniekus. Tagad tas ir galvenais; bez tā visas pavēles un lēmumi būs netīri papīriņi.

Atbildiet man. Apdomāsim, apspriedīsimies ar Čekas locekjiem un drīzāk nostiprināsim tādu (vai citādu) programu. Jūsu Ļeņins

Uzraksti la g. 20. februāri

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1(J2H. g.

312

3

PRIEKŠLIKUMS PIE DIREKTĪVAS PROJEKTA,

KAS IESNIEDZAMS MAZAJAI TKP

Ar īpašu papildu lēmumu norādīt:

Mazās TKP galvenajam uzdevumam jābūt — stingri uz raudzīt, lai tautas komisariāti 1) ievērotu likumus; 2) neiz vairītos no atbildības, bez vajadzības iesniegdami milzumu lieku jautājumu Mazās TKP izlemšanai, bet izšķirtu jauti* jumus paši, atbildot par to paši vai vispārējā kārtībā vienojoties diviem un vairākiem tautas komisariātiem; 3) tauta» komisariātu atsevišķu rīkojumu un darbības likumīguma, lietderības un ātruma pārbaude; cīņa pret birokrātismu un novilcināšanu, izdarot šādu pārbaudi un neatlaidīgi samazi not ierēdņu skaitu.

Uzrakstīta 1922. g. 21. februāri

Pirmoreiz iespiesta 1928. g- Iespiesta pēc rokrakstā

."3

4

DIREKTĪVAS PROJEKTS ATTIECĪBĀ UZ DAP UN TKP, KA ARĪ UZ MAZAS TKP DARBU

Minēto iestāžu galvenais trūkums ir tas, ka tās pārslogotas ar sīkumiem. Sakarā ar to tās nevis cīnās pret birokrātismu, bet grimst tajā.

Sā ļaunuma iemesli: 1) lietu pārvaldes vājums; 2) tautas komisāru neprašana izķepuroties no sīkumu un birokrātisku detaļu staignāja; 3) tautas komisāru (un vēl vairāk: resora birokrātu, kuri viņus paskubina) vēlēšanās novelt atbildību no sevis uz TKP; 4) — pēdējais un galvenais — atbildīgie darbinieki neapzinās, ka tagad dienas kārtībā nostājusies cīņa pret papīru jūru, ka nav uzticības pret to un mūžīgajām „reorganizācijām", ka pats pirmais momenta uzdevums nav vis dekreti, nav reorganizācija, bet cilvēku izraudzīšana; individuālos atbildības nodibināšana par darāmo; faktiskā darba pārbaude. Citādi neizķepurosimies no birokrātismā un novilcināšanas, kas mūs žņaudz.

Mazajai TKP, DAP un TKP visiem spēkiem jāmēģina atbrīvoties no sīkām lielām, pieradinot tautas komisariātus, lai tie paši izlemj sīkumus un atbild par tiem stingrāk.

TKP lietu pārvaldes apara tam par savu galveno uzdevumu jāizvirza faktiski realizēt to: samazināt lietu skaitu Mazajā TKP. DAP un TKP, panākt, lai tautas komisāri (atsevišķi un kopā) vairāk lemtu paši un atbildētu par to; smaguma centru pārvirzīt uz faktiskās izpildīšanas pārbaudi.

Tajā pašā nolūkā TKP prickšs. vietniekiem biedriem Rikovam un Cjurupam ar visiem spēkiem jāalbrīvojas no sīkumiem un no komisijām; jācīnās pret viņu (vietnieku) iesaistīšanu lietās, kas piekrīt tautas komisāru izlemšanai; jāveltī 2—3 stundas dienā kā minimums, lai personīgi iepazītos ar svarīgāko (un pēc tam ar visu) lautas komisariātu atbildīgajiem darbiniekiem (ne jau augstmaņiem) nolūkā pārbaudīt un izraudzīt cilvēkus; jāizmanto TKP lielu pārvaldes aparats un da|a Mazās TKP locekļu, kā arī Strādnieku un zemnieku inspekcija, lai pārbaudītu taktisko darbu un lā sekmēšanos; vārdu sakot, jākļūst par valsis darba praktiskajiem instruktoriem, kādu mums vis vairāk trūkst.

Neuzticēties dekretiem, iestādēm, „reorganizācijām^1* un augstmaņiem, it īpaši no komunistu vidus; cīnīties pret birokrātismā un novilcināšanas staignāju, pārbaudot cilvēkus un pārbaudot faktisko darbu; nesaudzīgi padzīt liekos ierēdņus, samazināt štatus, atcelt komunistus, kas nopietni nemācās pārvaldīšanas darbu — tādai jābūt tautas komisāru un TKP, tās priekšsēdētāja un vietnieku līnijai.

Ļeņins

27. II.

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta ")22. y. 27. februāri Pirmoreiz iespiesta 1928. p.

314

V. A. KARPINSKIM

2(>. 1. 1922. b. Karpinskil

Vai īsi neatrakstīsit man (maximum 2—3 lappusītes), cik vēstuļu ienāk no zemniekiem avīzē ,,Bednola“? kas svarīgs (sevišķi svarīgs) un jauns šajās vēstulēs*.' Noskaņojumi?

Aktuāli dienas jautājumi?

Vai nevaru pa divi mēnešiem reiz saņemt šādas vēstules (nākošo uz 15. "1. 1922.)? a) vidējais vēstuļu skaits

(1) noskaņojumi Y) svarīgākie aktuālie dienas jautājumi.

Ar kom. sveicienu Ļeņins

Pirmoreiz iespiesta /924. g. 24. janvāri avīzes „Pravda“ 19. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

Ъ _

G. M. KRŽIŽANOVSK1M

b-dram Kržižanovskim

28. I. 1922.

G. M.I

Izlasīju un nosūtu atpakaļ Goreva darbu^51*0.

Gaidīju vairāk. Bijušam boļševikam, kurš Jūs tik ļoti valdzināja un kurš, pēc Jūsu domām, atkal kļuvis par īstu boļševiku, būtu vajadzējis dot iespaidīgu, spilgtu, spēcīgu, populāru propagandu, komunisma aizstāvēšanu Francijai, pamatojoties uz tās elektrificēšanu.

Bet Gorevam iznācis ,,proi'esoriski“.

Ieteicu Jūsu ieskatam šādu plānu:

1) nodot salikšanā tūliņ, lai katrā ziņā izlaistu drīz;

2) uzaicināt Gorevu — ja Jūs esat ar mieru — sarakstīt vēl ievadu vai pēcvārdu, kurā sevišķi populāri, uzskatāmi, ar maķenīt plašāku vērienu (šajā nolūkā parakstīt viņam 3 gramus larinisma ekstrakta: stāsta, ka Maskavā esot parādījies pārdošanā) uzbruki Francijas kapitālismam un pateikt franču strādniekiem un zemniekiem: jūs varētu kļūt 3—5 gados trīsreiz bagātāki un strādāt ne vairāk kā 6 stundas diennaktī (apmēram), ja Francijā būtu Padomju vara, kas realizē elektrifikaciju;

3) ja, pēc Jūsu (vai Goreva) domām, Gorevs to izdarīs slikti vai nelabprāt, tad apdomāt, vai šo darbu nepasūtīt" kādam īpaši (īss „Balodis"501 Francijai):

4) drīzāk atsūtīt man aplauzumā Goreva rakstu (iespiest to brošūrā vai kādā žurnālā — pēc Jūsu izvēles). Varbūt es sarakstīšu priekšvārdu 502.

Sveiciens! Jūsu Ļeņins

Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

316

FINANCU TAUTAS KOMISARIĀTAM

b. Sokoļņikovam. Noraksts b. Cjurupam un b. Krži/anovskim

Jūs man teicāt, ka tuvākajā nākotnē dažiem mūsu trestiem varot aptrūkt naudas un tie varot ultimativi mūs lūgt, lai tos nacionalizē. Es domāju, ka tresti un uzņēmumi, kas darbojas uz saimnieciska aprēķina pamata, dibināti tieši tādēļ, lai tie paši atbildētu un turklāt pilnīgi atbildētu par to, ka viņu uzņēmumi nenes zaudējumus. Ja izrādās, ka tie to nav sasnieguši, tad, manuprāt, tie jāsauc pie tiesas un visi valdes locekļi jāsoda ar ilgstošu brīvības atņemšanu (varbūt pēc zināma termiņa notecēšanas piemērojot nosacītu atbrīvošanu), visas mantas konfiscēšanu utt.

Ja mēs, nodibinājuši trestus un uzņēmumus, kuri darbojas uz saimnieciska aprēķina pamata, nepratīsim ar lietišķīgu, tirgoņu paņēmienu pilnīgi nodrošināt savas intereses, tad mēs būsim galīgi muļķi.

Tas jāuzrauga TSAP, bet vēl vairāk Finaneu tautas komisariātam caur Valsts banku un ar speciāliem inspektoriem, jo tieši Finanču tautas komisariātam, kas nav tieši ieinteresēts, ir pienākums nodibināt patiesu, reālu kontroli un pārbaudi.

Ļeņins

Uzrakstīta 1922. g. 1. fcbruaii

Pirmoreiz iespiesta 1931. g. 21 marta Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota*

avīzes Prnvda“ 79. nr-ā noraksta

F1NANČU TAUTAS KOMISAKIATAM

15. II. 1922. g.

I). Sokoļņikov! Vai nevajadzēlu galveno uzmanibu virzīt uz tirdzniecības attīstību un tās kontroli caur Valsts bankas tirdzniecības nodaļu?

Vai šo lielu nevajadzētu noorganizēt tā, lai mēs sameklētu kādus divi trīs dučus (vai kaut arī pat mazāk, ja mūsu nolādētā birokrātiskā mašina netiks galā ar tik „grūtu" uzdevumu) Valsts bankas tirdzniecības nodaļas pilnvaroto un lai šie pilnvarotie saņemtu tantjemas proporcionāli tirdznieciskās apgrozības augšanai tajos uzņēmumos vai teritoriālajos apgabalos, kas viņiem „uzticēti"?

Man liekas, ka tas ir reālāk nekā dibināt īpašas komisijas vai iestādes, kas, pastāvot mūsu nelietīgajiem tikumiem (ar pretenziju uz „patiesu komunismu"), nenovēršami deģenerēsies par birokrātisku stulbumu. Pa tam Valsts bankas tirdzniecības nodaļai jāuzdod skaidrs praktisks uzdevums: attīstīt iekšējo tirdzniecību un pakļaut to savai kontrolei. Un par operāciju paplašināšanu lai saņem tantjemas tiklab pilnvarotie, kā arī valdes locekļi (ja Valsts bankas tirdzniecības nodaļā ir valdes locekļi), - tikai par operāciju paplašināšanu.

Spriežot pēc tā. ko man stāstīja Gorbunovs par rezultātiem, kādus viņš guvis, „noņemoties" ar Belova un GUM-a 309 lietu, — Valsts bankas tirdzniecības nodaļas vaina te ir acīm redzama: palaiduši garām; nogulējuši; sagaidījuši kā īsti ierēdņu slakas nelieši „priekšniecības" pavēli. Es domāju, ka par to tirdzniecības nodaļa jāsoda uzreiz un diezgan jūtami ar brīdinājumu: vēlreiz viena šāda žāvāšanās, viena šāda miegainības izpausme, un — cietums.

Man liekas, ka ir vel otrs praktisks līdzeklis: privat-

tirdzniecisko darījumu reģistrēšana un to aplikšana ar nodokli zīmognodevas veidā vai ar kaut kādu tamlīdzīgu paņēmienu. Kā ir ar šo jautājumu? Vai tādējādi nevar privāto tirdzniecību pakļaut (vai sākt pakļaut) Finanču TK un Valsts bankas kontrolei?

Domāju, ka visa Finanču TK darba sekmes par e8/ll)0 jāvērtē pēc tā, kā attīstās valsts tirdzniecība un Valsts bankas tirdzniecības nodala (privātās tirdzniecības kreditēšanā). Pārējais —

Ar kom. sv. Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiestu VJW. u. žurnālu ..Jlolšcvik“ 1. nr-ā

318

FINANČU TAUTAS KOMISARIĀTAM

22. И.

b. Sokoļņikov! Runa nepavisam nav tikai par GL'M-u vien. Visu saimniecisko orgānu viss darbs pie mums visvairāk slimo ar birokrātismu. Komunisti kļuvuši par birokrātiem. Ja mūs kaut kas pazudinās, tad tas. Bet Valsts bankai ir visbīstamāk būt birokrātiskai. Mēs arvien vēl domājam par dekrētiem, par iestādēm. Tā ir kļūda. Lietas kodols tagad ir praktiķos un praksē. Atrast cilvēkus — izdarīgus (1 no 100; 1 no I 000 komunistiem, un tad vēl — lai dievs dod); pārvērst mūsu dekrētus no netīra papīra (vienalga, gan sliktos, gan labos dekrētus) par dzīvu praksi — te ir lcodols.

Vai Valsts bankai jātirgojas pašai vai caur pakļautām firmām, — ar pilnvaroto vai ar klientu—kredita ņēmēju palīdzību u. tml., — to es nezinu. Neņemos spriest, jo pietiekami nepazīstu naudas apgrozības un banku nozares tech-niku. Bet, ko es- noteikti zinu, tas ir tas, ka pats kodols tagad ir straujā valsts tirdzniecības attīstībā (visos tās veidos: kooperācijā, Valsts bankas klienti, jauktas sabiedrības, komisionāri, aģenti etc., etc.).

28./II. Slimības dēļ vēstuli nepabeidzu un nenosūtīju , ātrāk. Jūs runājat (intervijā) par valsts trestu aizstāšanu ar jauktām sabiedrībām. Nebūs nekādas jēgas. Jauktajās sabiedrībās gudrie kapitālisti apvedīs ap stūri muļķa (ļoti godīgos un ļoti tikumīgos) komunistus un piešmauks mūs, kā piešmauc tagad. Šobrīd galvenais nav iestādes, bet cilvēki un praktiskās pieredzes pārbaude. Pa vienam sameklēt tādus, kas prot tirgoties, un soli pa solim ar viņu pieredzi,

ar viņu darbu tīrīt..., padzenot tikumīgos komunistus no valdēm, slēdzot ciet miegainos (un stingri komunistiskos) uzņēmumus, slēdzot tos ciet, nodalot I no 100 derīgiem. Vai nu Finanču TK pratīs pāriet uz Šādu darbu, vai arī viss FTK = 0.

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta l'№. o. 22. un 2S. leh-ruari

Pirmoreiz iespiesta 19W. g. žurnālā

..Rafievik" 1. nr-ā Iespiesta pēc rokraksta

319

G. м. kržižanovskim'

«. IV. 1922. g.

G. M.!

Vakar Martenss man teica — esot „pierādīts" (Jūs toicāt „gandrīz"), ka Kurskas guberņā ir neredzēti lielas dzelzs bagātības.

Ja tā ir, vai nevajadzētu jau pavasari — 1) tur ierīkot nepieciešamos šaursliežu dzelzceļus?

2) sagatavot izstrādāšanai tuvāko kūdras purvu (vai purvus?), lai tur iekārtotu elektrisko staciju?

Ja šis apsvērums Jums nešķiet lieks, aizrakstiet par to Martensam (un man 2 vārdus).

Martenss grib braukt turp pēc kādām 3 nedēļām. Es rakstīju Rikovam un Cjurupam, ka vajadzētu dot viņam līdzi vēl inženieri no Valsts plāna komisijas.

Šī lieta jākārlo ārkārtīgi enerģiski. Es ļoti baidos, ka bez trīskārtīgas pārbaudes liela iegulsies. Kad es aizbraukšu, neaizmirstiet, ka Rikovam un Cjurupam attiecībā uz to ir mana vēstule.

Jūsu Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Pirmoreiz iespiesta 1995. u.

KĀRLIM ŠTEINMECAM

Moscow. 10. IV. 1922.

Dārgais mister Šteinmec!

No visas sirds pateicos Jums par Jūsu draudzīgo 16. II. 1922. g. vēstuli. Sev par kaunu man jāatzīstas, ka pirmoreiz dzirdēju Jūsu vārdu tikai pirms nedaudziem mēnešiem no b. Kržižanovska, kas bija priekšsēdētājs mūsu „Krievijas elektrifikacijas plāna izstrādāšanas valsts komisijā*' un tagad ir „Valsts kopējā plāna komisijas** priekšsēdētājs. Viņš man pastāstīja par izcilo stāvokli, kāds Jums esot visas pasaules elektrotechniķu vidū.

Tagad b. Martenss ar saviem stāstiem par Jums vēl vairāk iepazīstināja mani ar Jums. Pēc šiem stāstiem ieraudzīju, ka Jūs noveduši līdz simpātijām Padomju Krievijai, no vienas puses, Jūsu sociāli politiskie uzskati. No otras puses, Jūs kā elektrotechnikas pārstāvis un turklāt tādā zemē, kas lechnikas attīstības ziņā ir viena no modernākajām, esat pārliecinājies, ka nepieciešams un neizbēgams ir aizstāt kapitālismu ar jaunu sabiedrisku iekārtu, kas ieviesīs plānveidīgu saimniecības regulēšanu un, pamatojoties uz veselu zemju elektrificēšanu, nodrošinās visas tautas masas labklājību. Visās pasaules zemēs aug — lēnāk, nekā to vajag vēlēties, bet nenoturami un nelokāmi aug to zinātnes, lechnikas un mākslas pārstāvju skaits, kuri pārliecinās, ka kapitālismu nepieciešams aizstāt ar citu sabiedriski ekonomisko iekārtu, un kurus „briesmīgās grūtības** („terrible difficulties**), ko pārvar Padomju Krievija cīņā pret visu kapitālistisko pasauli, nevis atstumj, nevis atbaida, bel, gluži olrādi, ved pie apziņas, ka cīņa ir neizbēgama un ka nepieciešams tajā piedalīties atbilstoši saviem spēkiem, palīdzot jaunajam — pieveikt veco.

It īpaši gribas Jums pateikties par Jūsu piedāvājumu palīdzēt Krievijai ar padomu, norādījumiem utt. Tā kā starp Padomju Krieviju un Sav. Valstīm nav oficiālu un likumīgi atzītu attiecību, tad tas ārkārtīgi apgrūtina tiklab mums, kā arī Jums praktiski realizēt Jūsu piedāvājumu, un tālab es atļaušos publicēt gan Jūsu vēstuli, gan manu atbildi cerībā, ka tad daudzas personas, kas dzīvo Amerikā vai zemēs, kuras saistītas ar tirdzniecības līgumiem tiklab ar Sav. Valstīm, kā arī ar Krieviju, palīdzēs Jums (informējot, pārtulkojot no krievu valodas angļu valodā u. tml.) realizēt Jūsu nodomu — palīdzēt Padomju republikai.

Ar vislabāko sveicienu

Jūsu Ļeņins

Nosūtīta uz Ņujorku Iespiesta pēc mašīnrakstā izgatavota

,.Pravda", S3, ar.. 1922. [/. apriti teksta, ko labojis V. I. Ļeņins

ZĪMĪT К BUCHARINAM

b. Bucharin!

Nosūtu Jums šāsdienas ,,Pravdu“. Nu, kāpēc iespiest muļķības, ietērpjot tās feļetonā, ko parakstījis Pļetņevs^301, kurš dižojas ar daudziem zinātniskiem un modes vārdiem? Atzīmēju 2 muļķības un ieliku vairākas jautājuma zīmes. Autoram vajag mācīties nevis „proletārisku" zinātni, bet vienkārši mācīties. Vai patiešām ,,Pravdas“ redakcija neizskaidros autoram viņa kļūdu? Tā taču ir vēsturiskā ina lerialisma falsificēšana! Vēsturiskā materiālisma spēlīte!

Jūsu Ļeņins

Uzrakstīta 1922. p. 27. septembri

Iespiesta pirmoreiz, pēc rokraksta

TSAP prezidijam

TSAP prezidijam Noraksti:

Valsts plāna komisijai Finanču TK VCIK Prezidijam

Tautas Komisāru Padomes priekšsēdētāja vietniekam un b. Krasinam L. B.

Biedrs Krasins atsūtījis man vēstuli, kurā ziņo, ka |oti lielus panākumus sasniegusi inženieru grupa ar b. Gubkinu priekšgalā, kura ar neatlaidību, kas robežo ar varonību, un ar valsts orgānu ļoti niecīgu atbalstu no nekā attīstījusi ne vien pamatīgus zinātniskus pētījumus par degakmeni un sapropeli, bet arī iemācījusies praktiski izgatavot no šiem izrakteņiem dažādus derīgus produktus, piemēram: ichliolu, melno laku, dažādas ziepes, parafinns. sērskābo amoniju utt.

Ņemot vērā, ka šie darbi, pēc b. Krasina liecības, ir drošs pamats rūpniecībai, kas pēc viena vai vairākiem gadu desmitiem dos Krievijai simtiem miljonus, uzdodu:

1. Financialā ziņā nekavējoties nodrošināt šo darbu tā lāko attīstību.

2. Novērst un arī turpmāk novērst visvisādus šķēršļus, kas šos darbus bremzē, un

3. Apbalvot minēto inženieru grupu ar Darba Sarkanā Karoga ordeni un ar prāvu naudas siimn.

Par turpmāko lūdzu man rakstiski paziņot caur TKP liet» pārvaldnieku b. Gorbunovu. Gadījumā, ja rodas kaut kādi šķēršļi, nekavējoties ziņojiet man arī ar viņa paša starpniecību.

TKP un DAP Priekšsēdētājs

V. Щjaunos (Ļeņins)

Uzrakstīta 1922, p. 16. oktobri Pirmoreiz iespiesta 1930. q. 20. janvāri avīzes „Izvestija CIK i VCIK' Iespiesta pie oriģinālā, ko parakstl-

20. nr-ā jis v. I. Ļeņins

L I. SKVORCOVAM-STEPANOVAM

Dārgais Iv. Iv.!

Izlasīju Jūsu rakstu par speciālistiem 806.

Neesmu vienis pratis. 2 punkti.

Pirmais sākumā (trešā sleja no sākuma): „Proletariāta diktatūra sabruks, ja, pirmkārt,... (tas ir pareizi)... un, otrkārt, ja šie speciālisti nebūs pašu speciālisti, tādi, kas savu uzdevumu saskata proletariāta diktatūras nostiprināšanā un attistīšanā“.

Pasvītrotais ir nepareizs. Tādus speciālistus mēs vēl ilgi nedabūsim, iekām neizzudīs buržuāziskie speciālisti, sīkbur-žuaziskie speciālisti, iekām visi speciālisti nekļūs par komunistiem. Proletariāta diktatūrai turpretim nepavisam nevajag ,,sabrukt“. Pietiek ar mazāku nosacījumu: proti, pirmo. Otrais mūs nepazudina. Pietiek, ka „ir mūsu rīcībā“.

Ilgi vēl būs šaubas, nedrošība, sariebšana, nodevības u. t. jpr. Otrais nosacījums ilgs līdz diktatūras beigām, un tāpēc tas nav diktatūras nosacījums.

Tagad otrais, raksta beigās, 2. un 3. rindkopa no bei-9 ā m.

„Šķiru cīņa... nav kroplākā kā tas izpaustās attie-cības“.

Nepareizi. Tas ir nepareizi un ne tikai kropli. Tas ir sliktāk nekā kropli: tas ir zinātniski nepareizi. Tā nav šķiru cīņa.

„Tālāk. Zinātniska laboratorija ir saliedēts kolektivs, kas darbojas saskaņoti, solidāri un apzinīgi visos savos elo-mentos“.

Nepareizi. Tas nevar būt pirms šķiru iznīcināšanas.

Tas iznāk nevis zinātniski, bet sentimentāli: līdz šķiru iznicināšanai ,,dalies“ ar visu. Nepareizi. Izvirtis par 1918. gada paraugiem: feldšeri prasa no ārstiem: .,dalies“ ar visu (zinātnisk o).

Tas ir tiklab nepareizi, kā ari praktiski kaitigi.

Piemērs: Politbirojs un tā sekretāres. „Dalies*1 ar visu <zinātni sko)? Jūs pats vairs to neprasīsit. Esat aizrāvies.

Labākos sveicienus!

Jūsu Ļeņins

Iespiesta pēc rokraksta

Uzrakstīta 1922. q. 15. novembri Pirmoreiz iespiesta 1929. o-

324

STARPTAUTISKĀS STRĀDNIEKU PALĪDZĪBAS SEKRETĀRAM3OT

Papildinot Jūsu referātu Kominternes IV kongresam, man gribas īsos vārdos norādīt uz palīdzības organizēšanas nozīmi.

Starptautiskās strādnieku šķiras palīdzība bada cietējiem ievērojamā mērā palīdzēja Padomju Krievijai pārciest pagājušā gada bada grūtās dienas un lo pārvarēt. Šobrīd vajag aizdziedēt bada sistās brūces, vispirms nodrošināt daudzus tūkstošus bērnu, kuri kļuvuši par bāreņiem, un atjaunot lauksaimniecību un rūpniecību, kas stipri cietušas bada dēļ.

Arī šajā laukā jau sākusi darboties starptautiskās strādnieku šķiras brālīgā palīdzība. Amerikas traktoru kolona Perinās tuvumā, Amerikas lechniskās palīdzības organizācijas lauksaimniecības grupas, Starptautiskās Strādnieku Palīdzības lauksaimniecības un rūpniecības uzņēmumi, pirmā proletāriskā aizņēmuma izvietošana un parakstīšanās uz to caur Strādnieku Palīdzību Padomju Krievijai — visi tie ir daudzsološi pasākumi strādnieku brālīgās palīdzības darbā, lai sekmētu Padomju Krievijas ekonomisko atjaunošanu.

Tik laimīgi sāktā ekonomiskā palīdzība Padomju Krievijai, ko veic Starptautiskā Strādnieku Palīdzība, visas pasaules strādniekiem un darba ļaudīm visiem spēkiem jāatbalsta. Pasaules proletariāta plašā ekonomiskā palīdzība reizē ar joprojām pastāvošo stipro politisko spiedienu uz buržuāzisko zemju valdībām un prasību atzīt Padomju varu pašreizējā momentā ir labākais un vispraktiskākais atbalsts

Padomju Krievijai tās grūtajā ekonomiskajā karā pret impe rialistiskajiem koncerniem un labākais atbalsts socialislis kās saimniecības celšanas darbā.

VI. Uļjanovs (Ļeņins)

Uzrakstīta J922. g. 2. decembri Iespiesta pēc oriģinālā, ko paraksti

Pirmoreiz iespiesta 192i. о sis V. /. Ļepins

Tulkota no vācu valoda*

%

PIEZĪMES

1 Domātas rezolūcijas, kas pieņemtas partijas Pragas konferencē 1012. gadā. Rezolūcijas un ..Paziņojums" par konferenci izdoti atsevišķā brošūrā 1012. gada februārī, KSDSP CK izdevumā Parizē (sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenču un CK plēnumu rezolūcijās un lēmu mos", I d., 1940., 177.—191. lpp.). — 1.

* Avīzes ,,Zvczda“ 19". un 1912. gada gājumos bija iespiestas septiņas А. M. Gorkija „Pasakas" no sērijas „Pasakas par Itāliju" (sk. M. Gorkija Kopoto rakstu VIII sēj., 1947-, 419.—578. lpp.). — 1.

* ,,VperjodieSi“ (grupa „Vpcrjod") — anlipartejiska otzovistu, ultima tistu, dieva taisītāju un empiriomonistu grupa; noorganizējās 1909. gada decembrī pēc A. Bogdanova un G. Aļeksinska inicialivas. Negūdama strādnieku atbalstu, grupa faktiski saira jau 1913. gadā. Tās galīgā un formālā sairšana nolika 1917. gadā, pēc februāra revolūcijas. — 3.

* Runa ir par "1 Valsts domes sociāldemokrātiskās frakcijas locek ļiem — N. G. Po|etajevu un V. Surkanovu (vēlāk atmaskots kā provokators). — 4.

1 „Starptautiskais sociālistiskais birojs“ — II Internacionāles izpildu organs, nodibināts saskaņā ar 1900. gada Parizes kongresa lēmumu. 1905.-—-1912. gadā Ļeņins bija SSB sastāvā kā KSDSP pārstāvis.

Imperiālistiskā kara (1914.—1918.) gados SSB bija ieņēmis social šovinisma pozīciju, tas grupēja ap sevi sociālistisko partiju opor-tunistiskos elementus. — 5.

® Ārzemju antiparlcjisko grupu apspriedē Parizē 1912. gada 12. martā (j. st.) lika pieņemta rezolūcija pret partijas Pragas konferenci 1912. gadā un tās lēmumiem. Sakarā ar šo rezolūciju Ļeņins kā KSDSP CK pārstāvis Starptautiskajā sociālistiskajā birojā uzrakstīja oficiālu ziņojumu-proleslu, bet pēc tam vēstuli SSB sekretāram Hismansam (sk. Rakstu 4. izd., 17. sēj., 474.—477. lpp. un šā sējuma 8. un 9. lpp.). — 5.

7 V. I. Ļeņinam nebija vēl zināms par J. V. Staļina veiksmīgo bēgšanu no Vologdas trimdas, kas notika 1912. gada 29. februārī.

īsajā laikā, kamēr viņš atradās brīvībā, .1. V. Staļins, būdams partijas Centrālās Komitejas loceklis un CK Krievijas biroja vadītājs, izvērš rosīgu darbību, saliedēdams partijas organizācijas ap partijas Pragas konferences lēmumiem. J. V. Sla|ins saraksta KSDSP CK vārdā skrejlapu „Par parliju 1“, kas tiek plaši izplatīta visā zemē. CK uzdevumā J. V. Sla|ins apbraukā svarīgākos Krievijas rajonus; saraksta pazīstamo CK pirmā maija skrejlapu, vada boļševiku nedēļas avīzi „Zvezda" Pēterburgā. Saskaņā ar V. I. Ļeņina norādījumu pēc J. V. Staļina iniciativas šai laikā nodibināja boļševiku avīzi ,.Pravda'1. J. V. Staļina vadībā tika sagatavots pirmais „Pravdas" numurs, noteikts tās virziens. — 4

* „Saukas pilsēta" — Jekaterinoslava, kur strādāja .1. D. Zevins, kan> bija pseidonīms ,,Savka“. — 6.

" Runa ir par partijas Pragas konferences rezolūciju „Par likvidato risinu un par likvidatoru grupu" (sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 17. sēj., 397. un 398. lpp.). — 8.

10 Kaukazijas apgabala komiteja — Kaukazijas meņševiku-likvidaloru frakcijas centrs; ietilpa Trocka organizētajā anlipartcjiskajā Augusta blokā. — 10.

“ Avīzes „Izvestija" („Vēstnesis") izdošana netika realizēta. — 10.

13 Domāta rezolūcija „Par IV Valsts domes vēlēšanām", ko pieņēmu partijas Pragas konference 1912. gadā (sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenču un CK plēnumu rezolūcijās un lēmumos", I d., 1940. g„ 182. un 183. lpp.). — ".

1:1 „Vēlētāja ceļabiedrs (Mūsu vēlēianu tikums)" — brošūra, iznāca Pēterburgā 1912. gada jūnijā.

Materiālus šai brošūrai kārtoja un rediģēja Ļeņins. šai vēstulē viņš ieteic avīzes „Zvezda" redakcijai iespiest brošūrā otro un trešo nodaļu no viņa raksta „IV Valsts domes vēlēšanu kampaņa". Tomēr avīzes „Zvezda" redakcijai izdevās laist klajā tikai brošūras pirmo daļu, kas skar tieši IV Domes vēlēšanu likumu un vēlēšanu kārtību. — /2.

14 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 17. sēj., 321.—331. lpp. — 12.

lh Runa ir par boļševiku legālu dienas avīzi „Pravda", ko sagatavoja izdošanai. — 13.

Runa ir par R. N. Knipoviēa grāmatu „Jautājumā par krievu zemniecības diferenciāciju (Diferenciācijā zemkopības saimniecības sfērā)". S.-Peterburgā 1912. — H.

,r Izteiciens „ūdensstiepēji kleperi“ saistīts ar šādu epizodu. 1907. gada vasaru Ļeņins pavadīja pie Knipoviēiem viņu vasarnīcā Stirsudenē (Somijā). Puķu aplaistīšanai Knipoviču ģimene pati nesa ūdeni no kādas akas, kas atradās tālu no dārza. — 15.

Šeit minētie V. I. Ļeņina raksti: „Nedziestošās cerības" un ,.Sīkas viltībiņas" (atbilde Blankam) līdz šim nav atrasti.

Hlanks, R. M. — publicists, kadets. — 1S.

•® Meņševiku-likvidaloru avīzes „Ņevskij Golos" 6. nr-ā 1912. gada 5. jūlijā lika ziņots par Pēterburgā notiekošajam dažādu sociāldemokrātisku virzienu (lai skaitā it kā arī „Pravdas" un avīzes „Ņevskaja Zvezda" piekritēju) pārstāvju apspriedēm jautājumā par IV Valsts domes vēlēšanu kampaņas vienotību. Avīzes „Ņevskaju Zvezda" redakcija un „Pravdas" redakcija paziņoja, ka viņu pār stāvji šais apspriedēs nav piedalījušies. — 18.

30 V. 1. Ļeņina raksts „Par vēlēšanu platformu" nav atrasts. — 20.

" Minētā korespondence netika „Pravdā" iespiesta. — 24.

Runa ir par partijas Pragas konferenci 1912. gadā. — 26.

™ Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 18. sēj., 158.—173. lpp. — 28.

-* Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 16. sēj., 103.—"1. lpp., un 17. sēj., 269.-279. lpp. — 29.

Domāts M. S. Oļminska (A. Vitimska) raksts „Kulturāli cilvēki un netīra sirdsapziņa". — 32.

„Krugozor“ („Apvārsnis") — buržuāziski liberālā virziena literāri politisks mēnešraksts; tika izdots Pēterburgā. Iznāca divi numuri — 1913. gada janvarī un februārī. А. M. Gorkijs bija minēts žurnālā līdzstrādnieku vidū, bet žurnālā līdzi nedarbojās. — 35.

77 „Pēterburgas strādnieku norādījumu savam strādnieku deputātam“ J. V. Staļins sarakstīja 1912. gada oktobra sākumā. Tas tika vienprātīgi pieņemts lielāko Pēterburgas uzņēmumu strādnieku sapulcēs un strādnieku pilnvaroto sanāksmē 1912. gada 17. oktobrī. Staļins vadīja „Norādījuma" apspriešanu rūpnīcu skrejošās sapulcēs. Ļeņins uzskatīja, ka „Norādījumam" ir sevišķi liela nozīme.

Uzrakstu V. I. Ļeņins izdarījis uz „Norādījuma" novilkuma ma las, nosūtot to uz tipogrāfiju, lai iespiestu KSDSP Centrālajā Orga nā — „Social-Demokrat". — 37.

!Я Domāts avīzes „Pravda" ICC. nr„ kas iznāca 1912. gada ". (24.) no vembrī. Sai dienā Bazclē tika atklāts II Internacionāles Ārkārtējais starptautiskais sociālistiskais kongress. — 39.

Baturins (N. N. Zamjalins) — viens no avīzes „Pravda" un avīzes „Zvezda" redakcijas locekļiem. — 39.

30 Majinovskis vēlāk tika atmaskots kā provokators. — 42.

31 Strādnieku partijas skolu, par ko Ļeņins raksla, bija nodomāts organizēt Poroņinā (Galicijā) 1913. gada vasarā vai rudenī IV Valsts domes sociāldemokrātiskās frakcijas locekļiem un citiem partijas darbiniekiem. Skola nelika noorganizēta. — 42.

« Domāta KSDSP CK apspriede ar partijas darbiniekiem, kuru kon-spiracijas apsvērumu dēļ nosauca par „februāra" apspriedi, l a notika Krakovā no 1912. gada 28. decembra līdz 1913. gada 1. janva rim (1913. gadā no 10. līdz 14. janvārim). — ".

3:1 ,,Ekspozē“ (iztirzājums) — raksts „Par boļševismu", ко V. I. Ļeņins sarakstīja N. A. Rubakina grāmatas „Grāmatu vidū“ otram sējumam (sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 18. sēj., 439. un "0. lpp.). — 45.

34 Runa ir par sagatavošanās darbiem legālās boļševiku avīzes „Naš Putj“ („Mūsu Ceļš“) izdošanai Maskavā; šās avīzes pirmais numurs iznāca 1913. gada 25. augustā (7. septembrī). — 41i.

31 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 34. sēj., 372.—374. lpp. — 47.

30 „Nouaja Sibir“ („Jaunā Sibirija") — liberālā virziena sabiedriski politiska un literārā dienas avīze; tika izdota Irkutskā no 1912. gada decembra līdz 1913. gada februārim. Avīzes faktiskais redaktors bija likvidators N. Rožkovs. — 47.

37 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 17. sēj., 259.—279. lpp. — 47.

Sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenču un CK plēnumu rezolūcijās un lēmumos", Г d., 1940., 192.—200. lpp. — 48.

3,1 Vēstulē apgaismots stāvoklis avīzes „Pravda" redakcijā 1912. gada beigās — 1913. gada sākumā pēc J. V..Staļina aizbraukšanas uz Krakovu — uz KSDSP CK „februāra" apspriedi ar partijas darbiniekiem. Sai apspriedē V. I. Ļeņins un J. V. Staļins nosprauda pasākumus avīzes „Pravda" redakcijas darba uzlabošanai. Pēc atgriešanās Krievijā .1. V. Staļins kopā ar J. M. Sverdlovu reorganizēja avīzes redakcijas darbu. — 49.

** ,,Numuri“ — tā konspirācijas nolūkos saucās IV Valsts domes boļševiku frakcijas locekļi: 1. nr. — А. E. Badajcvs, 3. nr. — R. Maļinovskis, 5. nr. — G. 1. Petrovskis. — 49.

41 „Djeņ" („Diena") — avīzes „Pravda" nosacītais nosaukums. — 49.

a Ļeņins te domā ievadrakstu „Strādnieku masas un pagrīde", kas bija iespiests meņševiku-likvidaloru avīzē ,,Luč“. Raksts bija vērsts pret nelegālo strādnieku partiju. So likvidatoru uzstāšanos atmaskoja Ļeņins rakstā „Sociāldemokrātiem", ko izdeva Krakovā hcklografēlas skrejlapiņas veidā (sk. Rakstu 4. izd., 18. sēj., 480.—482. lpp.). — 50.

Ļeņins te domā A. Bogdanova vēstuli avīzes „Pravda" redakcijai; vēstulē Bogdanovs protestēja pret „Pravdas" piekritēju atteikšanos, izbīdot strādnieku deputātu IV Valsts domei, vienoties ar likvidatoriem. Piezīmē pie vēstules avīzes redakcija aprobežojās ar norādījumu, ka vienošanās nav notikusi likvidatoru vainas dēļ. — 51.

" Rīgas strādnieku pieprasījums 1913. gada 19. janvarī tika iespiests „Pravdas" 24. nr-ā 1913. gada 30. janvarī. Parakstījušies — „ „Pravdas" lasītāju strādnieku-narodņiku un s.-d. grupa" — lūdza redakciju izteikties jautājumā „par apvienošanos ar kreiso narodņicismu". V. I. Ļeņina raksts „Par narodņicismu", ar kurn

viņš uicinuja saistīt pieprasījumu, lika publicēts „Pravdas" 16. un 17. nr-ā 1913. gada 20. un 22. janvarī (sk. Rakstu 4. izd., 18. sēj., 476.—479. lpp.). — 51.

«• Hana ir par IV Valsis domes deputātu boļševiku vēstulēm, kas lika iespiestas ,,Pravdā“ 1913. gada janvarī un februārī ar kopēju virsrakstu ,,S.-d. deputātu iespaidi no vietām". — 52.

** Par ko le ir runa, nav noskaidrots. — 52.

,7 „Večerņaja Poita" („Vakara Pasts") — meņševiku-likvidatoru avīzes ,,buč“ nosacīts nosaukums. — 52.

,s Par ko te ir runa, nav noskaidrots. — 52.

*• Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 18. sēj., 5".—527. lpp. — 53.

Ml So V. I. Ļeņina rakstu rokraksti nav atrasti. — 53.

M Kārļa Marksa nāves 30. gadadienā — 1913. gada 1. (14.) martā — ..Pravda" tika publicēts V. 1. Ļeņina raksts „Kārļa Marksa mācības vēsturiskie likteņi" (sk. Rakstu 4. izd., 18. sēj., 530.—533. lpp.). Svinīgai atcerei veltītais „Pravdas" numurs iznāca 1913. gada 3. (16.) martā. — 54.

M Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 18. sēj., 317.—321. lpp., 322.—327. lpp. — 55.

',a Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 18. sēj., "7.—471. lpp. — 55.

Domātu IV Valsts domes deputātu boļševiku vēstule par viņu izstāšanos no likvidatoru avīzes ,,l.uč“ līdzstrādnieku sastāva. — 58.

51 Ļeņins te doma J. V. Staļina darbu pie raksta „Nacionālais jautājums un sociāldemokrātiju". — 58.

M Runu ir par К. P. Pjatņicki, kas strādāja Pēterburgas grāmatu

izdevniecībā „Znaņije". — 59.

*! J. V. Staļina (Kobas) raksts „Nacionālais jautājums un sociāldemokrātijā" pirmoreiz tika iespiests žurnālā „Prosveščcņije"

3.—5. nr-ā 1913. gadā. 1914. gadā J. V. Staļina raksts lika izdots kā atsevišķa brošūra ar virsrakstu „Nacionālais jautājums un marksisms" (sk. J. V. Staļina „Marksismu un nacionālo jautājumu", Rakstu 2. sēj., 272.—342. lpp.). — 00.

“ „Manifestu* publicēja sakarā ar Romanovu dinastijas 300. gadadienu. — 01.

“ Runa ir par skolu, ko „vperjodicši" ar Л. M. Gorkija piedalīšanos bija organizējuši Kapri salā (Itālijā) 1909. gadā. — 01.

*» .1. V. Staļinu (Kobu) arestēja Pēterburgā 1913. gada 23. februāri (8. martā). — 62.

81 Sk. V. I. Ļeņina Kaksfu 4. izd., 3. sēj., 1.—543. lpp. — «3.

V. I. Ļeņina raksti par R. Luksembnrgas grāmatu presē neparādījās. — 63.

88 Ļeņins le domā rezolūciju „Par attiecībām pret Iikvidalorismu un par vienību", ko pieņēma KSDSP CK „februāra" apspriedē ar partijas darbiniekiem, kura notika Krakovā no 1912. gada 28. decembra līdz 1913. gada 1. janvārim (1913. gadā no 10. līdz 14. janvarimi Isk. V.l. Ļeņina Rakstu t. izd., 18. sēj., 401. un 402. lpp.). — 64.

■** Septiņnieks — septiņi meņševiku-likvidatoru deputāti, kas ietilpa IV Valsts domes sociāldemokrātiskajā frakcijā. — 64.

Runa ir par KSDSP Pēterburgas komitejas rezolūciju, ko pieņēmu

1913. gada februārī. Šai rezolūcijā PK atzīmēja, ka IV Valsts domes boļševiku deputātiem ir bijusi pareiza politiskā līnija, un nosodīja meņševiku deputātu izturēšanos, kuri atbalstīja likvidatoru avīzi ,,Luē“. — 65.

“c Ļeņins te domā projektēto avīzes „Izvestija PK RSDRP' („KSDSP PK Vēstneša") izdošanu. Izdošann nenotika. — 65.

*’ Domāts „Pravdas" 92. nr. 1913. gada 23. aprili. Šai numurā bija publicēts V. 1. Ļeņina raksts „Kaut kas par rezultātiem un faktiem" (sk. Rakstu 4. izd., 19. sēj., 42.—<14. lpp.). — 67.

08 Par ko le ir runa, nav noskaidrots. — 68.

"* Ļeņins te domā M. S. Oļminska (A. Vitimska) rakstu „Kas ar ko“?, kuru publicēja „Pravdas" 106. nr-ā 1913. gada 10. (23.) maijā. — 69.

7“ А. M. Gorkijs bija delegāts KSDSP V (Londonas) kongresā, kas notika 1907. gadā no 30. apriju līdz 19. maijam (no 13. maija līdz I. jūnijam). — 7/.

n „Pravdu" slēdza 1913. gada 5. (18.) jūlijā; kopš tā paša gada 13. (26.) jūlija „Pravda" sāka i/nākt ar nosaukumu „Raboēaja Pravda" („Strādnieku Taisnība").

Mnklukovs, N. A. - iekšlietu ministrs. — 71.

12 Fjodors (Feodora) — IV Valsts domes sociāldemokrātiskās frakcijas ineņševistiskās da|as nosacītais nosaukums. — 73.

73 „Kooperalivs" — IV Valsts domes sociāldemokrātiskās frakcijas no sacīlnis nosaukums. — 73.

74 1913. gada 10. (23.) februārī IV Valsts domes locekļa G. I. Pet rovska dzīvoklī provokatora Maļiuovska nodevīgā ziņojuma re zultatā tika arestēts J. M. Svcrdlovs. — 74.

TS Šis dokuments ir pierakstījums pie avīzes „Pravda Trūda" redakcijai nosūtītas vēstules, kas nav vēl atrasta. — 78.

76 Rima ir par А. M. Gorkiju telegram!) KSDSP Cenlralajai Komitejai sakarā ar A. Bebeļa nāvi; telegramu publicēja avīzes „Severnaja Pravda" 4. nr-ā 1913. gada 4. augustā. — 7.9.

77 Ladižņikovs izdeva A. M. Gorkija darbus Berlinē. — 79.

78 1913. gada oktobri avīzē ,,Za Pravdu“ publicēja deputātu boļševiku paziņojumu, kurā bija pieprasīts IV Valsts domes sociāldemokrātiskās frakcijas meņševistiskajai daļai, lai tā atzītu „sešnieka" un „septiņnieka" vienlīdzību visos gadījumos, kad tiek izšķirti jautājumi Domes sociāldemokrātiskajā frakcijā. Tai pašā mēnesī boļševiku deputāti paziņoja avīzē ,,Za Pravdu" par meņše-viku-likvidatoru atteikšanos atzīt „sešnieka" un „septiņnieka" vienlīdzību Domes sociāldemokrātiskajā frakcijā un paziņoja, ka nepieciešams dibināt strādnieku patstāvīgu boļševistisku frakciju IV Valsis domē. — 82.

78 Sk. šā sējuma 82. un 83. lpp. — 8i.

Sl> Sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 19. sēj., 406.—421. lpp. — 86.

81 Domāla rezolūcija „Par domes s.-d. frakciju", kas lika pieņemta KSDSP CK un partijas darbinieku „Augusta" („vasaras") apspriedē, kura nolika 1913. gadā no 23. septembra līdz 1. oktobrim (no 6. līdz 14. oktobrim). Rezolūcija tika iespiesta avīzē ,,Za Pravdu" (sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 19. sēj., 376. un 377. lpp.). — 86.

82 Runa ir par Pēterburgas strādnieku rezolūcijām, kuras ar kopēju virsrakstu „Strādnieki par saviem strādnieku deputātiem" iespieda avīzē ,,Za Pravdu". Rezolūciju kopējais rezultāts minēts Ļeņina rakstā „Strādnieku atsaukšanās uz Krievijas sociāldemokrātiskās strādnieku frakcijas nodibināšanos Valsts domē" (sk. Rakstu 4. izd., 20. sēj., 494.—501. lpp.). — 86.

4,1 Deputātu boļševiku paziņojums („Atbilde 7 deputātiem") par kon-slituēšanos patstāvīgā IV' Valsis domes „Krievijas sociāldemokrātiskajā strādnieku frakcijā" tika publicēts avīzes ,,Za Pravdu" 22. nr-ā 1913. gada 29. oktobrī. — 87.

я* V. I. Ļeņina raksts „Materiāli jautājumā par ciņu Domes s.-dŅ frakcijā", kas pirmoreiz, lika iespiests avīzes ,,Za Pravdu" 22. nr-ā

1913. gada 29. oktobrī (sk. Rakstu 4. izd., 19. sēj., 406.—121. lpp.), otrreiz avīzē netika ievietots. Rakstu pārdrukāja 1914. gadu krājumā „Marksisms un likvidalorisms" ar virsrakstu „Materiāli par Krievijas sociāldemokrātiskās strādnieku frakcijas nodibināšanos Domē". — 88.

85 Runa ir par presē publicēto A. M. Gorkija protestu pret F. M. Dostojevska reakcionārā romānā „Velni" inscenēšanu Maskavas Dailes teātrī. Buržuāziskā prese aizstāvēja Dostojevska lugu. — 99.

M Domāta Kaulska uzstāšanās Starptautiskā sociālistiskā biroja sēdē 1913. gada 14. decembrī (j. st.); šo uzstāšanos Ļeņins asi

sēj.

33 35.

nokritizēja rakstos „Laba rezolūcija un slikta runa“ un „Par Kaulska nepieļaujamo kļūdu" (sk. Rakstu 4. izd., 19. sēj., 468.—470., 484. un 485. Ipp.). — 97.

87 „Strādnieka ceļabiedrs 191i. gadam" — kabatas kalendārs, ko 1913. gada decembrī izdeva izdevniecība „Priboj". 1914. gada februāri nāca klajā otrs, pārstrādāts izdevums.

„Strādnieka ceļabiedrā" Ļeņins ievietoja rakstu „Streiki Krievijā" (sk. Itakstu 4. izd., 19. sēj., 474.—477. Ipp.). — 9S.

88 Ļeņins te domā žurnālā „Rabotņica" („Strādniece") izdošanas sagatavošanu. — 9b.

1,8 Sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 19. sēj., 427.—430. Ipp. — 99.

““ Buržuāziskā nacionālista G. Jnrkeviča uzskatus nacionālajā jautājumā Ļeņins asi kritizēja rakstā „Par nāciju pašnoteikšanās tiesībām" (sk. Rakstu 4. izd., 20. sēj., 4". un 412. Ipp.). — 101.

1,1 ,.Sachtjerskij Ļistak" („Ogļraču Lapiņa") iznāca 19". gada 16. (29.) martā kā pielikums pie avīzes „Putj Pravdi" 38. nr-a. Lapiņa tika izdota pēc strādnieku ogļraču iniciatīvas par viņu savāktajiem līdzekļiem. Otrs „Sachtjerskij Ļistok" lika iespiests avīzes „Putj Pravdi" 77. nr-ā 1914. gada 4. maijā.

„Aicinājums ukraiņu strādniekiem“ tika iespiests ukraiņu valodā avīzes „Trudovaja Pravda" 28. nr-ā 1914. gada 29. jūnijā ar Oksena Lolas parakstu. „Aicinājumam" pievienoto piezīmi „No redakcijas" uzrakstīja Ļeņins (sk. Rakstu 4. izd., 20. sēj., 464. Ipp.). — 102.

87 „Svarīgu lieta" — sagatavošanās kārtējā partijas kongresa sasaukšanai, kuram bija jāsanāk saskaņā ar lēmumu, kas tika pieņemts KSDSP CK 1913. gada „Augusta" („vasaras") apspriedē ar partijas darbiniekiem (sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenču un CK plēnumu rezolūcijās un lēmumos", I d., 1940., 207. Ipp.). Sakarā ar pirmā pasaules kara sākšanos kongresu nesasauca. — 10i.

83 „Krievijas soc.-dem. strādnieku partijas programu un statūtus" ar grozījumiem, kurus statūtos izdarīja partijas Pragas konference 1912. gadā, izdeva KSDSP CK Parizē 1914. gadā. — 70.5.

ui ,,iXovij Mir" („Jaunā Pasaule") — meņševisliska virziena avīze; to izdeva krievu emigrantu grupa Ņujorkā no 19". līdz 1917. gadam. — 100.

er’ Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 20. sēj., 359.—41 7. Ipp. — 107.

8" Runa ir par S. G. Snumjana brošūru ,.Par nacionāli kulturālo autonomiju", ko viņš sarakstīja 1913. un 1914. gadā armēņu valodā. Brošūra bija atbilde uz armēņu buržuāziskā nacionālistu f). Ananuna (An na) rakstu „Nacionālais jautājums un demokrātijā".

Paziņojums no autora par brošūras saturu žurnālā „Prosveš-čeņijc" nav parādījies. Šaumjana brošūras tulkojumu sk. S. G. Saumjana „Kakstos un runās (1908.—1918.)“, 1924., 39.— 79. Ipp. — 107.

"7 Tālāk vēstulē iztirzātais projekta plāns izveidoja pamatu Ļeņina uzrakstītajam „Likumprojektam par nāciju tiesību vienlīdzību un par nacionālo mazākumu tiesību aizsardzību“ (sk. Rakstu 4. izd.,

20. sēj., 253.—255. Ipp.). — 107.

“8 Runa ir par ukraiņu rakstnieka, buržuāziskā nacionālista V. Viņi-ēenko romānu „Tēvu novēlējumi". — 109.

n Domāts KSDSP CK ziņojums, ko Ļeņins sastādīja Briseles „apvienošanās" apspriedei (1914. gadā no 16. līdz 18. jūlijam (j. st.ļ). Ļeņina uzdevumā ziņojumu apspriedē nolasīja Inese Armanda (sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 20. sēj., 455.—485. Ipp.). — "1.

100 Demonstrācijā, par ko raksta Ļeņins, notika Pēterburgā pēc KSDSP Pēterburgas komitejas aicinājuma kā atbilde uz Pēterburgas rūpnieku pasludināto lokautu. Demonstrācijās laiks bija pieskaņots Ļenas strādnieku apšaušanas otrajai gadadienai (1914. gada

4. (17.) aprilim). Sai dienā „Pravda" publicēja Ļeņina rakstu „Par strādnieku kustības formām (Lokauts un marksistu taktika)'* (sk. Rakstu 4. izd., 20. sēj., 186.—189. Ipp.). Par demonstrāciju un par likvidatoru izturēšanos pret to sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 20. sēj., 467—471. Ipp. — "1.

101 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 20. sēj., 295.—315. Ipp. — "2.

1IW Kautska vēstuli pret Ilozu Luksemburgu publicēja Vācijas sociāldemokrātijas centrālajā orgānā — avīzē „Vorwarts" un pārdrukāja avīzes „Projclarskaja Pravda" 12. nr-ā 1913. gada 20. decembrī ar Ļeņina sarakstītu pēcvārdu (sk. Rakstu 4. izd., 20. sēj., 45. un 46. Ipp.). — "2.

105 Ļeņins te domā rezolūciju „Par īpašumu, kas atrodas agrākā turētāja rokās, un par naudas pārskatiem", ko pieņēma partijas Pragas konference 1912. gadā (sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenču un CK plēnumu rezolūcijās un lēmumos", I d., 1940., 190. Ipp.). — "i.

104 Runa ir par G. V. Pļochunova rakstiem „Zem ložu krusas (Īsas piezīmes)", kas iespiesti „Pravda" 1913. gadā no aprija līdz jūnijam. — "i.

"15 Runa ir par Latvijas sociāldemokrātijas IV' kongresu, kas notika Briselē 19". gadā no 26. janvara līdz 8. februārim (j. st.). — "5.

m Avīzes „Trudovaja Pravda" 32. nr-ā 1914. gada 4. jūlija tika iespiesta rezolūcija „Par tekošo momentu un par vienību", ko bija parakstījusi „Latvijas s.-d. vadošā iestāde". — "ā.

107 Ļeņins le domā rezolūciju „Par nacionālo cenlru delegātu neierašanos visas partijas konferencē", ko pieņēma partijas Pragas konference 1912 gada janvārī (sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenču un CK plēnumu rezolūcijās un lēmumos", I d., 1940., 179. un 180. lpp.Ļ — "5.

1ЛЯ Runa ir par „Latviešu sociāldemokrātiskās strādnieku partijas un KSDSP apvienošanās noteikumu projektu", ko pieņēma KSDSP IV (Apvienošanās) kongresā Stokholmā 1906. gadā. — "5.

1IM Чипа ir par meņševiku-likvidatoru „Mūsu Strādnieku Avīzi", kas iznāca Pēterburgā 1914. gadā no maija līdz jūlijam. — "6.

"0 Par CK „14 punktiem" sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 20. sēj., 474.—484. lpp. — "7.

1,1 Rakstu par K. Marksu Ļeņinam izdevās pabeigt 1914. gada novembrī (sk. Rakstu 4. izd., 21. sēj., 25.—70. Ipp.). — "8.

"1 Runa ir par KSDSP Centrālā Organa — avīzes „Social-Demokrat" un bojševistiskās literatūras izdošanas nokārtošanu. — 120.

m Ļeņina referāts par tematu „Eiropas karš un socialisms" lika nolasīts Ženevā 1914. gada 15. oktobrī (j. st.). — 120.

Domāts KSDSP CK manifests „Karš un Krievijas sociāldemokrātijā". Manifests publicēts KSDSP СО „Social-Demokrat" 33. nr-a

1914. gada 1. novembrī (sk. Rakstu 4. izd., 2t. sēj., 9.—17. Ipp.). — 121.

"5 ЛОК — Ārzemju organizācijas komiteja tika nodibināta 19". gada decembri ārzemju boļševistisko grupu apspriedē. AOK uzdevumi apgaismoti apspriedē pieņemtajā vispārējā rezolūcijā (sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenču un CK plēnumu rezolūcijās un lēmumos", 1 d., 1940., 174. lpp.). — 122.

"0 Ļeņins Lozanā 19". gada 14. oktobrī (j. st.) uzstājās ar referātu par tematu „Proletariats un karš". 15. oktobrī Ženevā Ļeņins nolasīja referātu par tematu „Eiropas karš un socialisms". — 128.

"7 Runa ir par boļševiku atbildi uz Domes sociāldemokrātiskajai frakcijai adresēto E. Vanderveldes lelegramu, kurā tas aicināja albalslīt Krievijas valdību karā pret Vāciju. Atbilde ar KSDSP CK parakstu iespiesta avīzes „Social-Demokrat" 33. nr-ā 1914. gada I. novembrī. Tajā Krievijas boļševiki paziņoja, ka demokrātijās un sociālismā interesēs viņi uzskata par revolucionārās proletāriskās partijas ne-alliekainu uzdevumu imperiālistiskā kara laikā — paplašināt un nostiprināt proletariāta šķiras organizācijas, attīstīt proletariāta šķiras cīņu pret imperiālistisko buržuāziju un savām valdībām. — 124.

I1S KSDSP Centrālo Orgānu „Social-Demokrat" Ļeņins atjaunoja pēc gandrīz gadu ilga pārtraukuma. „Social-Demokrat" kārtējais, 33. nr.

1,0 Pasaules imperiālistiskā kara gados KSDSP PK un Domes boļševiku frakcija nosūtīja Sļapņikovu uz Stokholmu, un kādu laiku viņš veica starpnieka funkciju starp Ļeņinu un KSDSP CK Krievijas daļu un PK. Vēlāk Sļapņikovu atmaskoja kā tautas ienaidnieku. — 12 5.

lMI Domāts V. I. Ļeņina raksts „Sociālistiskās Internacionāles stāvoklis un uzdevumi", kas iespiests avīzes „Social-Demokral" .'$3. nr-ā

1914. gada 1. novembri (sk. Rakstu 4. izd., 21. sēj.; 18.—23. lpp.). — 127.

121 Runa ir par IV Valsts domes III sesijas sasaukšanu. Sesiju atklāja

1915. gada 27. janvari (v. st.). — 128.

122 Domāti pret imperiālistisko karu vērstie strādnieku streiki un demonstrācijās. kas notika 1914. gada 1. augustā (19. jūlijā) aiz Ņevas zastavas, Viborgas pusē un citos strādnieku rajonos Pēterburgā sakarā ar vispārējo mobilizāciju. — "10.

123 ievērojot to. ka uzturēt sakarus ar Krieviju bija ārkārtīgi grūti, Ļeņins 1915. gada vasarā ierosināja jautājumu par aizbraukšanas iespēju no Šveices uz Norvēģiju. Aizbraukšana nenotika. — 13i.

151 Ļeņins te domā liberālā virziena uzsaukumu „No rakstniekiem, māksliniekiem un artistiem", kas bija iespiests labējo kadetu avīzē „llusskijc Vedomosti" („Krievijas Ziņotājs"). — 134.

'-3 Runa ir par rakstu „Kārtis Markss (Īss biogrāfisks apcerējums ar marksisma iztirzājumu)", ko Ļeņins sarakstīja enciklopēdiskai vārdnīcai, kuru izdeva sabiedrība — brāļi Granati. Rakstu iespieda saīsinātā veidā vārdnīcas 28. sējumā ar parakstu V. lljins. Raksta nesaīsināto tekstu iespieda 1925. gadā (sk. Rakstu 4. izd., 21. sēj., 25.—70. lpp.). — 130.

120 Piecus deputātus boļševikus, IV Valsis domes KSDS Frakcijas locekļus, provokatora nodevīga ziņojuma rezultātā arestēja 1914. gada

5. (18.) novembri, otrā dienā pēc boļševiku apspriedes jautājumā par karu. Cara valdība apsūdzēja boļševiku deputātus „valsts nodevībā". Ar liesas spriedumu visiem deputātiem atņēma tiesības un izsūtīja tos nometināšanā uz Austrumsibiriju. — 138.

127 Kameņevu arestēja reizē ar ciliem boļševiku apspriedes dalībniekiem 1914. gada 4. (17.) novembrī. Iepriekšējā izmeklēšanā un tiesā Kameņevs atteicās no boļševiku nostājas pret imperiālistisko karu, no Ļeņina tēzēm par karu un, lai pierādītu savus uzskatus, lūdza izsaukt kā liecinieku meņševiku socialšovinistu Jordanski. Karneņeva nodevīgo nostāju Ļeņins nosodīja rakstā „Ko pierādījusī tiesa par KSDS Frakciju?" (sk. Rakstu 4. izd., 21. sēj., 141.— 146. lpp.). — 138.

128 Si vēstule ir atbilde uz Baska (Meļeņevslta) — viena no buržuāziski nacionālistiskās „Ukrainas atbrīvošanas savienības" vadītājiem — vēstuli. Sk. par 1o V. 1. Ļeņina rakstu ..Par apmelotājiem" (Rakstu 4. izd., 25. sēj., 259. un 260. lpp.). — 142.

15.1 Runa ir par brošuru strādniecēm, kuru bija nodomājusi sarakstīt 1. Armanda. Brošūra netika sarakstīta. — 143.

1:10 К eja Elena — zviedru buržuāziskā rakstniece, kura rakstīja par sieviešu kustības un bērnu audzināšanas jautājumiem. — 147.

1.1 Domāta antipartejiskā ,,Boži“ grupa (Bucharins, Rozmiroviēs, Kri-ļenko), kura nosaukta pēc tās atrašanās vielas — Boži ciema (.Šveicē).

1915. gada sākumā ,,Boži“ grupa uzstājās ar plānu izdot savu frakcijas avīzīti, nostādot to pret KSDSP СО — avīzi „Soe.ial-Demokrat". So plānu „božijnieki" mēģināja dabūt cauri arī KSDSP ārzemju sekciju konferencē, kas nolika Bcrnč 1915. gadā no 27. februāra līdz 4. martam (j. st.). Konference noraidīja buchariniešu antipartejiskās pretenzijas. — 147.

,3-‘ De la Triple Entente („trejsavienības") sociālistu konference notika Londonā 1915. gada 14. februārī (j. st.). Par konferenci sk. V. I. Ļeņina rakstus „Par Londonas konferenci", „Sakarā ar Londonas konferenci" (Rakstu 4. izd., 21. sēj., 106.—108., 147.—149. lpp.) un ,,VK(b)P vēstures īso kursu", 176. lpp. — 143.

,ra Sk. V. I. Ļeņina „Avīzes „Naše SIovo" redakcijai" (Rakstu 4. izd., 2t. sēj., 99,—102. lpp.). — 149.

1M Organizācijas komiteja — meņševiku vadošais centrs; nodibinājās 1912. gadā meņševiku-likvidaloru, troekistu un citu antipartejisko grupu un virzienu augusta konferencē. — 149.

135 Runa ir par V. I. Ļeņina sarunām ar zviedru kreiso sociāldemokrātu vadītāju Heglundu Kopenhāgenas starptautiskajā sociālistiskajā kongresā 1910. gadā. — 150.

130 Runa ir par KSDSP CK manifestu „Karš un Krievijas sociāldemokrātijā". Dāvidā uzskatus par manifestu Ļeņins kritizēja rakstā „Vācu oporlunisma galvenais darbs par karu" (Rakstu 4. izd.,

21. sēj., 233,—237. lpp.). — 151.

137 Vorkonferenz (iepriekšēja konference) — apspriede pirmās Star]» tautiskās sociālistiskās konferences (Cimervaldes) sagatavošanai samīca Bernē 1915. gada ". jūlijā (j. st.). Apspriedes darbā piedalījās Šveices sociāldemokrātiskās partijas, Itālijas sociālistiskās partijas. Polijas sociāldemokrātiskās partijas un PPS „Kreiso" Valdes. Organizācijas komitejas (meņševiku) un KSDSP CK pārstāvji. Apspriede pieņēma lēmumu par otras apspriedes sasaukšanu, kurai vajadzēja galīgi izlemt jautājumu par konferenci. Otro apspriedi nesasauca. — 154.

13R Čcheidzes frakcija — IV Valsts domes meņševiku frakcija. — 154.

,3® Starptautiskā sociālistiskā sieviešu konference jautājumā par attiecībām pret karu notika Bernē 1915. gadā no 26. līdz 28. martam fj. st.). Par konferenci sk. Ļeņina rakstu „Par cīņu pret socialšo-vinismu" (Rakstu 4. izd., 21. sēj., 168.—172. lpp.). — 155.

1,0 Sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 21. sēj., 9.—17. lpp. — 155.

141 Sk. V. I. Ļeņina Rakslu 4. izd., 21. sēj., 130.—135. lpp. — 155.

147 Domāta rezolūcija nacionālajā jautājumā, ko pieņēma KSDSP CK un partijas darbinieku „Augusta" („vasaras") apspriede, kas notika Poroņinā 1913. gadā no 23. septembra līdz 1. oktobrim (no 6. līdz 14. oktobrim) (sk. Rakstu 4. izd., 19. sēj., 378.—380. lpp.). — 158.

":1 Runa ir par KSDSP programas divpadsmito punktu (sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenēu un CK plēnumu rezolūcijās un lēmumos",

1 d., 1940., 21. lpp.). — 159.

"4 Domāts kreiso intcrnncionalislu deklarācijas projekls, ko V.'I. Ļeņins sarakstīja pirmās Starptautiskās sociālistiskās konferences sagatavošanas periodā un nosīītīja А. M. Kolonlajai (sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 21. sēj., 304.—306. lpp.). Zviedrijas un Norvēģijas kreisie sociāldemokrāti izsacījās par pievienošanos .šim projektam. — 160.

"5 Runa ir par Sļapņikova braucienu uz Krieviju. — 163.

1”' Domāta brošūra „Socialisms un karš (KSDSP altiecības pret karu)" (sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 21. sēj., 259.—298. lpp.). — 163.

147 Domāts kreiso internacionalislu rezolūcijas projekls, ko sakarā ar gatavošanos uz pirmo Starptautisko sociālistisko konferenci sarakstīja Radeks. Par konferenci sk. V. I. Ļeņina rakstus „Pirmais solis" un „Revolucionārie marksisti Starptautiskajā sociālistiskajā konferencē 1915. g. 5.—8. septembrī" (Rakslu 4. izd., 21. sēj., 340.— 345. un 316.—349. lpp.). — 165.

I4H Domāts Ļeņina raksts „Dažas tezes", kas iespiests avīzes „Social-Demokrat" 47. nr-ā 1915. gada 13. oktobrī (sk. Rakstu 4. izd.,

21. sēj., 356.—358. lpp.). — 168.

14,1 Domāta brošūra „Socialisms un karš", ko izdeva vācu valodā. — 170.

,5n Brošūra lika izdola 1915. gada novembrī vācu valodā ar nosaukumu „Internationale Flugblātler" Nr. 1 (Die Zimmcrwalder Linke iiber die Aufgaben der Arbeiterklasse) („Internacionāla Skrejla-piņa", 1. nr. (Cimervaldes kreisie par strādnieku šķiras uzdevumiem)). — 170.

ми pie žurnālā „Ļetopis" („Chronika") tika organizēta izdevniecība „Pārus", kurp lad arī nosfitīja Ļeņina darbu ,,.Iauni dali par kapitālisma attīstības likumiem zemkopībā. I izlaidums. Kapitālisms un zemkopība Amerikas Savienotajās Valstīs" (sk. Rakstu 4. izd.,

22. sēj., 1,—88. lpp.). — 172.

1И Runa ir par grāmatu „Imperialisms kā kapitālisma augstākā stadija" (sk. Rakstu 4. izd., 22. sēj., 160.—280. lpp.). — 172.

153 Runa ir par avīzes „Gazeta Robotničja" („Strādnieku Avīze") redakcijas kolēģijas apspriedes rezoluciju. Sīkāk par rezoliiciju sk. Rakstu 4. izd., 22. sēj., 141.—1". lpp. — 173.

1M „Sborņik Social-Demokrala“ („Sociāldemokrātā Rakstu Krājumu") izdeva KSDSP Centrālā Organa — avīzes „Social-Demokral" —. redakcija Ļeņina tiešā vadībā. Iznāca divi numuri: 1. nr. 1016. gada oktobri un 2. nr. decembrī. — 17i.

155 Domāta KSDSP ārzemju sekciju konference, kas notika 1915. gadā no 27. februāra līdz 4. martam (j. st.) Bernē (Šveice).

Konferencē Ļeņins savā referātā „Karš un partijas uzdevumi" apgaismoja boļševiku partijas stratēģijas un taktikas svarīgākos jautājumus imperiālistiskā kara laikā.

Konferencē uzstājās ar savām tēzēm Bucharins, aizstāvēdams antimarksistiskus, anliparlejiskus uzskatus. Šos uzskatus Ļeņins raksturoja kā „imperiālistiskā ekonomisma" virzienu.

Konference pieņēma V. I. Ļeņina uzrakstītās rezolūcijas: par kara raksturu, par „tēvijas aizstāvēšanas" lozungu, par revolucionārās sociāldemokrātijas lozungiem, par attiecībām pret citām partijām un grupām un citas (sk. Rakstu 4. izd., 21. sēj., 130.— 135. lpp.). — 175.

150 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 10. sēj., 378.—380. lpp. — 176.

,57 Domāta krājuma izdošana par ebreju stāvokli kara laikā. Krājums netika izdots. — 176.

158 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 22. sēj., 141.—1". lpp. — 180.

IM Par „japaņietn“ dēvēja Pjatakovu un Bosu, kuri emigrēja no Krievijas uz Šveici caur Japanu. — 183.

,e" Domāts Ļeņina grāmatas „Imperialisms kā kapitālisma augstākā stadija" rokraksts (sk. Rakstu 4. izd., 22. sēj., 169.—280. lpp.). — 185.

Domāts Buctiarina raksts par valsti, kuru viņš bija sarakstījis krājumam „Sborņik Social-Demokrala". Raksts netika iespiests. — 187.

105 Džemsa atstādināšana — A. I. Jeļizarovas arestēšana Pelrogra-dā. — 101.

103 Domātas KSDSP ārzemju sekciju konferences rezolūcijas un brošūra „Socialisms un karš" (sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 21. sēj., 130,—135. un 259.-298. lpp.). — 101.

,M Runa ir par Britanijas sociālistiskās partijas sašķelšanos konferencē, kas notika Mančeslcrā 1916. gada apriti. Britanijas sociālistiskās partijas labējais oportunistiskais sparus — ilaindmanis un viņa piekritēji izrādījās mazākumā un izstājās no partijas. Kopš šā laika Britanijas sociālistiskās partijas priekšgalā nostājās inter-jiacionalisliski elementi, kuri cīnījās pret imperiālistisko karu. Bri-lanijas sociālistiskā partija bija Lielbritānijas Komunistiskās partijas nodibināšanas iniciatore; Komunistiskā partija noformējās 1Я20. gadā. Lielākā daļa BSP organizāciju iestājās kompartijā. -- 101.

,<u Domāts V. I. Ļeņina raksts „Par marksisma karikatūru un par „imperiālistisko ekonomismu" “ (sk. Bakstu 4. izd., 23. sēj., lti.— (54. lpp.). — 102.

I(i“ Buna ir par Л. M. Kolonlaju. Konspirācijas nolūkos Ļeņins Norvēģiju nosauc par Spāniju. — 102.

107 ,,Apvienotāji“ — „starprajonieši", apvienoto sociāldemokrātu starprajonu organizācijas locekli; organizācija nodibinājās Pēterburgā 1913. gadā. Tajā apvienojās trockisli meņševiki un daļa bijušo boļševiku, kas bija atšķēlušies no partijas. Pirmā pasaules kara laikā „starprajoniešiem" bija centra pozicija un viņi cīnījās pret boļševikiem. 191(5. gadā no augusta līdz novembrim „starprajonieši" izdeva Pelrogradā legālu žurnālu „Babočije Vedomosti" („Strādnieku Ziņotājs"). 1917. gadā „starprajonieši" paziņoja, ka viņi piekrītot boļševiku partijas līnijai, un KSDS(b)P VI kongresā viņus uzņēma partijā. Daļa „starprajoniešu" ar Trocki priekšgalā, kā vēlāk noskaidrojās, iestājās partijā, nevis lai strādātu partijas labā, bet lai to satricinātu un ārdītu no iekšienes. Vēlāk viņus atmaskoja kā tautas ienaidniekus. — 193.

108 Buna ir par izdevniecību „Volna", ko organizēja Pelrogradā 191(5. gadā. Izdevniecības organizētāji uzaicināja V. I. Ļeņinu piedalīties izdošanas darbā un sūtīt rakstus. Dabūjis zināt, ka izdevniecības organizators ir Cernomazovs, ko turēja aizdomās par pro-vokatorismu, Ļeņins atteicās piedalīties izdevniecības „Volna" darbā. — 19 i.

"," Domātas V. 1. Ļeņina grāmatas „Jauni dati par kapitālisma attīstības likumiem zemkopībā" un „Imperialisms kā kapitālisma augstākā stadija" (sk. Bakstu 4. izd., 22. sēj., 1,—-88. un 169.— 280. lpp.). — 195.

170 Buna ir par rakstu „Par marksisma karikatūru un par „imperiālistisko ekonomismu" “, ko Ļeņins bija nodomājis publicēt krājuma „Sborņik Social-Demokrala" 3. nr-ā. Sis krājuma numurs nelika izdots. Bakstu pirmoreiz publicēja 1924. gadā (sk. Bakstu 4. izd.,

23. sēj., 16.—64. lpp.). — 100.

171 Domāta Austrijas premjerministra Stirka nogalināšana, ko izdarīja Fridrichs Adlers — viens no Austrijas sociāldemokrātu lide-riem. — 198.

173 Sk. V. I. Ļeņina Bakstu 4. izd., 21. sēj., 130.—135. lpp. — 201.

173 Domāts V. 1. Ļeņina raksts „Par nāciju pašnoteikšanās tiesībām" (sk. Bakstu 4. izd., 20. sēj., 359.—417. lpp.). — 202.

174 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj., 35.—42. lpp. — 202.

175 Domāta Vācijas un Austroungārijas valdību deklarācija, ko publicēja 191C. gada 5. novembrī (j. st.), par nionarchisliski konstitucionālās Polijas valsts nodibināšanu zem Vācijas un Austroungārijas protcklorala. — 202.

17" Ļeņins te domā uzskatus nacionālajā jautājumā, kurus attīstīja R. Luksemburga poļu sociāldemokrātu žurnālā „Przcglgd Socjal-dcmokratyczny“ („Sociāldemokrātijas Apskats"), ko izdeva Krakovā. Sk. par to Ļeņina rakstu „Par nāciju pašnoteikšanās tiesībām" (Rakstu 4. izd., 20. sēj., 359.-—417, lpp.). — 202.

477 Runa ir par F. Engclsa rakstu „Kāda daja strādnieku šķirai par Poliju?" (sk. K. Marksa un F. Fngelsa Rakstu XIII sēj., 1 d., 1936., 149,—161. lpp.). — 203.

478 Domāts Iežu „Kreiso cimervaldislu uzdevumi Šveices s.-d. partijā" tulkojums franču valodā, ko veica I. Armanda (sk. Rakstu 4. izd., 23. sēj., 121,—132. lpp.). — 204.

,7" Runa ir par V. I. Ļeņina tēzēm „Kreiso cimervaldislu uzdevumi Šveices s.-d. partijā". — 206.

1.0 Runa ir par rakstu „Marksisms un revizionisms", ko 1908. gadā iespieda krājumā „Kārlis Markss (1818.—1883.)“ (sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 15. sēj., 15.—25. lpp.). — 208.

5.1 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 22. sēj., 135. un 136. lpp. — 208.

,H! Sk. K. Marksa un F. Engclsa Rakstu XVI sēj., " d., 1936., 239.— 254. lpp. — 209.

4S3 Runa ir par V. I. Ļeņina rakstu „Par marksisma karikatūru un par „imperiālistisko ekonomismu" “ (sk. Rakstu 4. izd., 23. sēj., 16.— 64. lpp.). — 209.

№l Runa ir par Šveices sociāldemokrātiskās partijas kongresu. — 210.

485 Domāts krājums „Sborņik Social-Demokrala". — 212.

480 1916. gada 30. novembrī (j. st.) notika Šveices sociāldemokrātu, Cimervaldes kreiso piekritēju sapulce. Šai sapulcē apsprieda jautājumu par rezolūcijas projekta sagatavošanu paredzētajam ārkārtējam Šveices sociāldemokrātiskās partijas kongresam jautājumā par sociālistu nostāju pret militārismu un karu. — 214.

487 Aarauas lēmums — Šveices sociāldemokrātiskās partijas kongresa

notika Aarauā 1915. gada 20. un 21. novembrī (j. st.)) lēmums atzīt revolucionāru masu cīņu pret karu. — 215. [120] un neapmierinātība ar cara valdību, kas nespēj novērst revolūcijas sākšanos. Guēkova vēstule tika iespiesta avīzes „Social-Demokrat" 57. nr-ā 1916. gada 30. decembrī. — 217.

189 Domāts V. I. Ļeņina raksts „Jaunatnes Internacionāle" (sk. Rakstu 4. izd., 23. sēj., 147.—150. lpp.). — 217.

1,10 Runa ir par Ļeņina darbu „Sociāldemokrātijas agrarā programa Krievijas pirmajā revolūcijā 1905.—1907. gadā" (sk. Rakstu 4. izd., 13. sēj., 187,—377. lpp.). — 219.

191 Domāta N. K. Krupskajas brošūra „Tautas izglītība un demokrātijā". Brošūru 1917. gadā izdeva grāmatu izdevniecība „Zizņ i Zna-ņije". — 219.

,9= Runa ir par grāmatas „Imperialisms kā kapitālisma augstākā stadija" rokrakstu, kas tai laikā atradās izdevniecībā „Pārus". — 219.

18:1 Sk. K. Marksa un F. Engclsa Darbu izlasi divos sējumos, I sēj.,

1950., 90.—109. lpp. — 222.

191 Te acīm redzot ir runa par F. Engelsa izteicieniem vēstulē F. A. Zorgem (sk. K. Marksa un F. Engelsa Rakstu XXVIII sēj.,

1940., 308. lpp.). — 223.

195 Runa ir par V. I. Ļeņina rakstu „Diskusijas rezultāti par pašnoteikšanos" (sk. Rakstu 4. izd., 22. sēj., 295.—332. lpp.). — 224.

190 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj., 204.—212. lpp. — 226.

197 Sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj., 16.—64. lpp. — 229.

199 Domāts referendums jautājumā par Šveices sociāldemokrātiskās partijas ārkārtējā kongresa sasaukšanu, lai apspriestu jautājumu par nostāju pret militārismu un karu. Referendumu pasludināja Šveices kreisie sociāldemokrāti sakarā ar Šveices sociāldemokrātiskās partijas Valdes lēmumu par šā kongresa sasaukšanas atlikšanu uz nenoteiktu laiku. — 231.

")9 Sk. F. Engelsa „Par dzīvokļu jautājumu" (K. Markss un F. Engelss, Darbu izlase, divos sējumos, 1 sēj., 1950., 509.—594. lpp.). — 235.

,l>0 Runa ir par rezolūciju, ko iesniedza apspriešanai Francijas sociālistiskās partijas kongresam, kurš notika Parizē 1916. gada decembrī. Par kongresu sk. V. I. Ļeņina rakstu „Buržuāziskais pacifisms un sociālistiskais pacifisms" (Rakstu 4. izd., 23. sēj., 159.— 178. lpp.). — 235.

Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj., 179.—188. lpp. — 236.

!,L' Rakstu jautājumā par marksisma attiecībām pret valsti Ļeņins bija nodomājis iespiest krājuma „Sborņik Social-Dcmokrata" 3. nr-ā. Raksts netika uzrakstīts. Ļeņina savāktie materiāli noderēja par pamalu darbam „Valsts un revolūcija" un tika izdoti 1932. gadā atsevišķā brošūrā ar nosaukumu „Marksisms par valsti". — 241.

г"3 Domāts V. i. Ļeņina raksts „Jaunatnes Internacionāle" (sk. Rakstu 4. izd., 23. sēj., 147.—150. Ipp.). ■— 24/.

-M Sk. V. Г. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj., 16.—64. Ipp. — 24/.

Par „jaunajiem" Ļeņins dēvēja Zviedrijas sociāldemokrātijas kreisos, kuri savā cīņā pret labējiem oportunisliem balstījās uz Social demokrātisko jaunatnes savienību. Pasaules imperiālistiskā kara gados „jaunie" pieslējās Cimervaldes kreisajiem. — 24/.

20e C/v Maskavas birojs — tā lai laikā tika nosaukts Maskavas apgabala boļševiku partijas organizācijas vadošais partijas organs. CK Maskavas biroja sastāvā bija: R. S. Zcmļačka, M. S. Oļminskis, I. 1. Stepanovs- Skvorcovs u. c. — 24.7.

207 Ciriches sociāldemokrātiskās organizācijas kongress Tesā notika 1017. gada ". un 12. februāri (j. st.). Kongresā apsprieda jautājumu par sociāldemokrātijas nostāju pret militārismu un karu. Kongresam lika iesniegti divi rezolūcijas projekti: 1) rezolūcijas projekts, ko socialšovinisma garā bija sastādījuši labējie, un 2) centristiskais rezolūcijas projekts, ko atzina par labu Šveices sociāldemokrātiskās partijas vadošo darbinieku vairākums. Ar balsu vairākumu (93 pret 65) kongress pieņēma vairākuma rezolūcijas projektu. Lai netiktu pieņemta socialšovinistu rezolūcija, kreisie balsoja par vairākuma rezolūciju, bet iesniedza V. I. Ļeņina uzrakstīto priekšlikumu par izmaiņām šai rezolūcijā (sk. Rakstu 4. izd., 23. sēj., 265. Ipp.). Par kreiso priekšlikumu tika nodotas 32 balsis. Kongresa materiālus iespieda avīzē „Volksrccht" („Tautas Tiesības"). — 2".

708 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj.. 245.—253. Ipp. — 250.

-m Runa ir par Ļeņina atgriešanos no emigrācijās Krievijā. — 254.

710 Domātas „Vēstules no tālienes. 1. vēstule. Pirmās revolūcijas pirmais posms" un „Vēstules no tālienes. 2. vēstule. Jaunā valdība un proletariats" (sk. Rakstu 4. izd., 23. sēj., 279.—289. un 290.— 299. Ipp.). — 255.

7" „Nafalovieši“ — grupas piekritēji, kura izveidojās ap meņševiku un troekistu avīzi „Načalo" („Sākums"), ko izdeva Parīzē no 1916. gada septembra lidz 1917. gada martam. — 255.

7,2 Šī vēstule ir atbilde uz A. V. Lunačarska vēstuli. 1917. gada martā Lunačarskis bija nodomājis atbraukt uz Cirichi un lika Ļeņinam priekšā sarīkot boļševiku un „vperjodiešu" apspriedi. Ļeņins atteicās piedalīties šai apspriedē. — 256.

713 Gvozdcvie'si — meņševika socialšovinisla Gvozdeva piekritēji; Gvozdevs bija tā saucamās „strādnieku grupas" priekšgalā, kuru pie centrālās kara rūpniecības komitejas 1915. gadā nodibināja Krievijas buržuāzijā. — 256.

"1 Otrdien, 1917. gada 27. marlā (j. st.), Ļeņins Ciriches Tautas namā Šveices strādnieku sapulcē nolasīja referātu „Par KSDSP uzdevumiem Krievijas revolūcijā" (sk. Rakstu 4. izd., 23. sēj., 333.— 338. Ipp.). — 257.

215 Sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj., 300.—3". Ipp. — 257.

510 Sk. šā sējuma 256. Ipp. — 257.

5,7 Ccheidzes uzsaukums — Pelrogradas rncņševistiski cseriskās strādnieku un zaldalu deputātu Padomes uzsaukums par Pagaidu valdības atbalstīšanu. — 253.

2)9 Runa ir par Ļeņina darbu „Sociāldemokrātijas agrarā prograina Krievijas pirmajā revolūcijā 1905.—1907. gadā" (sk. Rakstu 4. izd., 13. sēj., 187,—377. Ipp.). — 250.

2,9 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj., 277.—317. Ipp. — 262.

220 Sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 21. sēj., 259.-298. Ipp. — 20.7.

221 Runa ir par V. I. Ļeņina rakstu „Dažas te/.es“ (sk. Rakstu 4. izd., 21. sēj., 356,—538. Ipp.). — 263.

— Runa ir par V. 1. Ļeņina rakstu „Republikānisko šovinistu intrigas" (sk. Rakstu 4. izd., 23. sēj., 339.—341. Ipp.) — 205.

223 Sk. V. 1. Ļeņina Rakstu 4. izd., 23. sēj., 3".—350. Ipp. — 200.

224 Runa ir par KSDS(b)P Viskrievijas Septīto (Apriļa) konferenci. Konference notika Petrogradā 1917. gadā no 24. līdz 29. aprīlim (no 7. līdz t2. maijam). Par konferenci sk. V. ī. Ļeņina Rakstu 4. izd.,

24. sēj., 191.—274. ipp.; J. V. Staļina Rakstu 3. sēj., 47.—55. Ipp. — 209.

223 „Bez [išņich slov“ („Bez liekiem vārdiem") — paskvilas rakstura nedēļas avīze; to izdeva melnsimtnieks Aļeksinskis Petrogradā

1917. gada jūlijā. — 277.

2;,<* Te domāts biļetens „Bussischc Korrespondenz „Prawda" “ („Krievu Biļetens ,,Pravda““), ko izdeva KSDS(b)P CK Ārzemju Birojs 1917. gadā Stokholmā. Biļetens iznāca vācu valodā. Bija izdevums arī franči) valodā. — 277.

227 Internacionālās sociālistiskās komisijas (I.S.K.) priekšsēdētājs R. Grims, būdams 1917. gada pavasarī Krievijā, apmainījās slepenām depešūm ar Šveices ministru ilofmani par Vācijas miera noteikumiem separata miera noslēgšanai starp Vāciju un Krieviju, par ko tika izsūtīts no Krievijas. Izmeklēt Grima lielu uzdeva speciālai, I.S.K. izraudzītai komisijai, kura atzina R. Grima rīcību par lādu, kas runā pretim Cimervaldes kustībai. R. Grims tika atbrīvots no I.S.K. priekšsēdētāja pienākumiem. Komisijas lēmumu R. Grima lielā apstiprināja trešā Cimervaldes konference, kas nolika Stokholmā 1917. gada septembrī (j. st.). — 272.

228 Runa ir par sociālistu starptautisko konferenci, ko paredzēja sasaukt Stokholmā 1917. gada vasarā. Jautājumu par šās konferences sasaukšanu izvirzīja neitrālo zemju centristi un sociālisti. — 272.

229 Domātas KSDS(b)P Septītās (Aprija) konferences un KSDS(b)P VI kongresa rezolūcijas (sk. ,,VK(b)P kongresu, konferenču un CK plēnumu rezolūcijās un lēmumos", I d., 1940., 226.—239. un 252.— 264. Ipp.ļ. — 275.

230 Si vēstule tika uzrakstīta sakarā ar revolucionārās strādnieku kustības uzplūdiem Somijā, kas sākās Krievijas Oktobra sociālistiskās revolūcijas ietekmē. — 277.

281 Telegrama lika nosūtīta kā atbilde uz Maskavas strādnieku un zaldalu deputātu Padomes prezidija lūgumu apstiprināt guberņas Padomes pavēli par vecā guberņas komisārā atbrīvošanu no darba un jaunā iecelšanu. — 278.

232 Telegrama tika nosūtīta kā atbilde uz Oslrogožskas Padomes priekšsēdētāja pieprasījumu par to, kā rīkoties ar vērtslietām, kas konfiscētas, likvidējot muižnieku muižas. — 279.

233 Sī V. I. Ļeņina telegrama ir atbilde uz Drisas pilsētas deputātu Padomes priekšsēdētāja pieprasījumu par to, kā rīkoties gadījumā, ja vācu karaspēks tuvosies pilsētai. — 232.

231 Šo rīkojumu V. I. Ļeņins devis, izpildot Tautas Komisāru Padomes 1918. gada 22. aprija lēmumu, kuru pieņēma pēc ,1. V. Staļina paziņojuma, ka vācieši un gaidamaki draudot ieņemt dzelzceļa staciju Čertkovo. Sā rīkojuma tekstu Tautas Komisāru Padomes uzdevumā sastādīja J. V. Staļins. — 283.

235 Dekrētu „Par kukuļņemšanu" Tautas Komisāru Padome pieņēma 1918. gada 8. maijā. — 284.

239 Ļeņins te domā Tautas Komisāru Padomes lēmumu, kas noteica tautas komisāriem maksimālo algu 500 rubļu mēnesī un pielikumu 190 rubļu apmērā par katru darba nespējīgu ģimenes locekli. — 285.

237 J. V. Staļins, kuru Tautas Komisāru Padome iecēla par pārtikas nozares vispārējo vadītāju Krievijas dienvidos un kuram lika piešķirtas ārkārtējas tiesības, tai laikā atradās Caricinā. — 287.

239 Petrogradas avīzes „Krasnaja tiazcla" („Sarkanā Avīze") redaktoru un Petrogradas Padomes prezidija locekli V. Volodarski 1918. gada 20. jūnijā nogalināja eseri, kuri, izpildīdami ārzemju inter-venlu nodomus, uzsāka balto teroru pret boļševikiem. 1918. gada 30. augustā eseri izdarīja noziedzīgu atentātu uz V. I. Ļeņinu un viņu ievainoja.

Kā parādīja tiesas process pretpadomju „labējo un troekistu bloka" lietā 1938. gadā, noziedzīgā atentata sagatavošana pret V. 1. Ļeņinu 1918. gadā piedalījās arī „kreisie komunisti" ar Bucha-

rinu priekšgalā, kuri kopā ar „kreisajiem" eseriem un troekisliem organizēja kontrrevolucionaru sazvērestību nolūkā gāzt Padomju varu un noslepkavot V. I. Ļeņinu, J. V. Staļinu, J. M. Sverdlovu.

Par balto teroru pret boļševikiem pēc strādnieku masu inicia-livas pret eseriem tika lietots sarkanais terors un viņi lika sagrauti visos kaut cik ievērojamos centrālās Krievijas punktos.— 288.

2:1,1 Si lelegrama bija Ļeņina pēdējais brīdinājums Murmanskas deputātu Padomes priekšsēdētājam Jurjevam (Aļeksejevam), kas izjauca Tautas Komisāru Padomes direklivas izpildīšanu un palīdzēja angļu imperiālistiem okupēt padomju Ziemeļus 1918. gadā. Kā vēlāk noskaidrojās, Jurjevs bija tai laikā maskotā tautas ienaidnieka Trocka piekritējs un kopā ar citiem viņa ielikteņiem izpildīja viņa pretpadomju norādījumus, nodeva Padomju republikas intereses ārzemju intervenlu labā. — 289.

240 Vācijas vēstnieka Mirbacha provokatoriskā nogalināšana bija bucha-riniešu, Irockislu un „kreiso" eseru konlrrevolucionarās sazvērestības vispārējā plāna sastāvdaļa; viņu mērķis bija gāzt Padomju varu un iesaistīt Krieviju karā pret Vāciju. Tai pašā nolūkā 1918. gada jūlijā „kreisie" eseri organizēja dumpi Maskavā un mēģināja organizēt sacelšanos vairākos mūsu zemes punktos. Padomju valdība ātri likvidēja sazvērnieku pretpadomju avantūru, izjauca kontrrevolucionaru provokāciju un novērsa karu. — 2.92.

241 Kuņa ir par J. V. Staļina 1918. gada 20. jūlija no Caricinas sūtīto telegramu S. G. Saumjanain, kurā .1. V. Staļins atmaskoja tautai naidīgo politiku, kādu piekopa eseru, dašnaku un meņševiku konlr-revolucionarais bloks Baku Padomē, kuri sagatavoja pamatu, lai angļi varētu okupēt Baku. Viskrievijas Centrālās Izpildu Komitejas un Tautas Komisāru Padomes vārdā .1. V. Staļins prasīja no Baku Tautas Komisāru Padomes bez ierunām realizēt Viskrievijas V Padomju kongresa lēmumus par neatkarīgu ārējo politiku un noteiktu cīņu pret ārzemju imperiālismā aģentiem. .1. V. Staļina lelegrama lika publicēta avīzes „Bakinskij Raboēij" („Baku Strādnieks") 143. nr-ā 1918. gada 22. (9.) jūlijā. — 294.

243 Vēstules beigās bija dots KSFPB valsts zīmoga nospiedums. — 295.

243 Ļeņins šeit runā par savu izveseļošanos pēc ievainojuma; eseri-teroristi ievainoja viņu bijušajā Michelsona rūpnīcā 1918. gada 30. augustā.

Sī V. 1. Ļeņina lelegrama ir atbilde uz V armijas politnodaļas vadītāju telegramu, kuri novēlēja Vladimiram Iļjičam izveseļoties. — 310.

2" Ļeņins vairākkārt kritizēja Izglītības tautas komisariātu vadītājus un it īpaši A. V. Lunačarski par nolaidīgu izturēšanos pret Tautas Komisāru Padomes 1918. gada 14. apriļa dekreta „Par pieminekļu, kas uzcelti par godu cariem un viņu kalpiem, nojaukšanu un Krievijas sociālistiskās revolūcijas pieminekļu projektu izstrādāšanu" un valdības turpmāko lēmumu šai jautājumā izpildīšanu. Šī V. 1. Ļeņina lelegrama A. V. Lunačarskim bija sakarā ar Tautas

Komisāru Padomes 1918. gada 8., 17. un 30. jūlija lēmumiem, kuri Izglītības laulas komisariātam norādīja visiem spēkiem paātrināt Maskavas un Petrogradas ielu un sabiedrisko ēku izdaiļošanu ar uzrakstiem un pieminekļiem revolucionārās kustības un kultūras izcilajiem darbiniekiem. — 3".

216 V. I. Ļeņina grāmata „Valsts un revolūcija“ 1918. gadā tika izdota vācu valodā divreiz (sk. Rakstu 4. izd., 25. sēj., 349.—452. Ipp.).— 314.

240 Pēc V. I. Ļeņina priekšlikuma sasauktā VC1K, Maskavas Padomes un Maskavas pilsētas arodorganizāciju apvienotā sēde notika 1918. gada 3. oktobrī. Ļeņins, kam nebija iespējams piedalīties šai sēdē, atsūtīja vēstuli (sk. Rakstu 4. izd.. 28. sēj., 81.—83. Ipp.). — 314.

217 Ļeņins te domā Maskavas Padomes prezidija 1918. gada 7. oktobra lēmumu, ar kuru Maskavas Padomes vadītāji mēģināja novelt no sevis atbildību par to, ka nav izpildījuši Tautas Komisāru Padomes vairākkārtējos lēmumus par pieminekļu uzcelšanu Maskavā revolucionārās kustības un kultūras izcilajiem darbiniekiem. — 317.

-iH Ļeņins atmaskoja K. Kaulska niknos izlēcienus pret proletariāta diktatūru, viņa grāmatas antimarksistisko, proletariātam naidīgo raksturu savā darbā „Proletāriskā revolūcija un renegats Kautskis'1 (sk. Rakstu 4. izd., 28. sēj., 203.—293. Ipp.). — 320.

2,“ Runa ir par escru un mcņševiku dumpja apspiešanu Iževskas un Volkinskas rūpnīcās (Vjatkas guberņa). Dumpinieki 1918. gada augustā sagrāba Iževsku un Votkinsku. Sarkanā Armija atbrīvoja šīs pilsētas 1918. gada novembrī (8. un II. novembrī). — 321.

•-•.Vi Krir|js Libknechts lika atbrīvots no katorgas cietuma (kur viņš atradās kopš 1916. gada maija) 1918. gada 22. oktobrī. — 322.

251 Ļeņins te domā Tautas Komisāru Padomes dekretu par iedzīvotāju apgādes organizēšanu, kura 15. punktā tika paredzēts izvērst kooperācijas darbību, atjaunot nacionalizētos un municipalizētos kooperatīvos veikalus un noliktavas. Tautas Komisāru Padomes dekrēts uzlika par pienākumu trūcīgo zemnieku komitejām un vietējām Padomēm sistemātiski kontrolēt kooperativus nolūkā novērst kulaku un cilu konlrrevolueionaro elementu mēģinājumus pakļaut kooperativus savai ietekmei. — 327.

-л- Ļeņins te domā kazaku ballgvardisko sacelšanos Donas apgabala. Vešenskas staņicas rajonā. Dienvidu frontes aizmugurē. Vairākās di-rektivās Republikas Revolucionārajai Kara Padomei un Dienvidu Ironies pavēlniecībai Ļeņins vairākkārt uzsvēra, cik bīstama ir sacelšanās dalībnieku apvienošanās ar Deņikina uzbrūkošo karaspēku un cik svarīgi ir ātri apspiest sacelšanos (sit. šā sējuma 332., 338., 341. un 312. Ipp.). — 329.

25:1 Runa ir par ukraiņu escru Jekaterinoslavas organizācijas rezolūcija; tie uzstājās pret proletariāta diktatūru, pret Ukrainas poli tisko, saimniecisko un militāro savienību ar Padomju Krieviju, pret ukraiņu tautas draudzību ar krievu lautu. — 333.

«« Slarp kara trofejām, ko Sarkanā Armija atņēma dcņikiniešicm Dienvidu frontē, bija daži franēu tanki. Vienu no tiem Ukrainas Otrā padomju armija atsūtīja kā dāvanu V. I. Ļeņinam. — 336.

2,15 Trockisti un zinovjevieši, ielavījušies partijas un padomju vadībā Petrogrndā, ieturēja tādu līniju, lai izjauktu pilsētas aizsardzību un lai to atdotu ienaidniekam. Viņi izstrādāja slepenu plānu par pilsētas evakuāciju un kuģu nogremdēšanu. Saņēmis ziņas par trockistu un zinovjeviešu, maskoto tautas ienaidnieku, aizdomīgo rīcību, Ļeņins uzskatīja par nepieciešamu Petrogradas aizsardzību pakļaut Republikas Aizsardzības Padomes tiešai kontrolei. Aizsardzības Padome pieņēma lēmumu Petrogradas vispārējo evakuāciju neizdarīt. Lai organizētu pretsparu baltgvardiem un interven-tiem, kas uzbruka Petrogradai, partijas Centrālā Komiteja 1919. gada maijā sūtīja uz Pctrogradu J. V. Staļinu. Viņa vadībā draudi pilsētai tika likvidēti. — 340.

2S® Runa ir par kontrrevolucionaro ,,alamanu“ Grigorjevu, kas

1919. gada maijā uzsāka sacelšanos Sarkanās Armijas aizmugurē Ukrainas dienvidos (Jeļizavetgradas, Jekalerinoslavas, Krivojrogas, Chersonas rajonā). 1919. gada maija beigās Sarkanās Armijas daļas

K. J. Vprošilova vispārējā vadībā sacelšanos apspieda. — 343.

2I” Runa ir par noziedzīgo vilcināšanos izpildīt V. 1. Ļeņina rīkojumu, ka uz Petrogradas fronti steidzīgi jānosūta kaujas pastiprinājumi, kurus pieprasīja J. V. Staļins, kas vadīja Petrogradas aizsardzību. — 347.

258 Uz telegramas malām ir atzīmes par to, ka tā atkārtoti pārraidīta divas reizes, 15. un 17. jūnijā. — 350.

269 Uraļskas blokāde lika pārrauta un Sarkanās Armijas daļas iegāja pilsētā 1919. gada ". jūlijā. — 351.

200 Ļeņins te domā kulaku sacelšanos, kas uzliesmoja vairākos pie-fronles rajonos (Samaras un Orenburgas guberņā, Uraļskas apgabalā) laikā, kad notika Austrumu frontes karaspēka dienvidu grupas izšķirošais uzbrukums pret Kolēaku. — 354.

201 Ļeņins te domā izšķirošās uzvaras cīņā par Uralu atbrīvošanu no baltgvardu karaspēka, kad Sarkanā Armija ieņēma Zlatoustas (1919. gada 13. jūlijā) un Jekaterinburgas (tagad Sverdlovska) (1919. gada 14. jūlijā) pilsētu. — 359.

302 Runa ir par M. V. Frunzi, kura tiešā vadībā Sarkanās Armijas daļas galīgi sakāva Kolēaku. — 359.

m pilsoņu kara periodā, it īpaši zemei visgrūtākajā 1919. gada, V. 1. Ļeņins vairākkārt neatlaidīgi ieteica Л. M. Gorkijnm atpūsties no sasprindzinātā darba, paārstēties, mainīt dzīves apstākļus — pārbrauki no Petrogradas uz radošam darbam un atpūtai piemērotāku vietu. — 360.

." 35. sēj.

m Sī V. I. Ļeņina piezīme ir uzrnkslīla uz G. K. Ordžonikidzes 191!). gada 15. oklobra vēslules, kurā viņš paziņoja V. I. Ļeņinam par kliedzošajām nekārtībām un noziedzīgo nolaidību Dienvidu frontes XIII un XIV armijas štābā, ko līdz tādam stāvoklim bija novedis slepenā lautas ienaidnieka Trocka un viņa ielikteņu graušanas darbs. — 373.

V. t. Ļeņina pieminētais dekrēts „Par Padomju varas civilā aparata vienkāršošanu“ tika apspriests Tautas Komisāru Padomē 1919. gada 2ā. novembrī un 15. decembrī. — 37i.

*** Orlu Sarkanā Armija atbrīvoja no baltgvardu karaspēka dienā, kad V. I. Ļeņins uzrakstīja šo vēstuli — 1919. gada 20. oktobrī. — 375.

7,7 Ļeņins te domā Vācijas Neatkarīgo sociāldemokrātisko partiju — centra partiju, kas lika nodibinātu 1917. gada aprīlī. 1920. gada oktobrī Neatkarīgās sociāldemokrātiskās partijas kongresā Hallē notika šķelšanās. Ievērojama tās da|a 1920. gada decembrī apvienojās ar Vācijas Komunistisko partiju. Labējie elementi nodibināja atsevišķu partiju un pieņēma veco Neatkarīgās sociāldemokrātiskās partijas nosaukumu. 1922. gadā „neatkarīgie" no jauna iestājās Vācijas sociāldemokrātiskajā partijā. — 38i.

гт 1919. gada beigās Ļeņins deva norādījumu pārsviest 10 lūkstoš kvalificētu strādnieku metālistu dzelzceļa transporta remonta darbā. VACP un MPAP vadība novilcināja strādnieku pārsviešanas noteikumu izstrādāšanu. $ā apstākļa dēļ Ļeņins arī rakstīja šo vēstuli. — 382.

Domāta V. I. Daļa „Dzīvās lielkrievu valodas paskaidrojošā vārdnīca", kas izdota 4 sējumos 1803.—1800. gadā.

Saskaņā ar Ļeņina norādījumu Izglītības tautas komisariāts uzsāka darbu jaunas vārdnīcas sastādīšanā, bet tās izdošana toreiz netika realizēta. Jaunā „Krievu valodas paskaidrojošā vārdnīca" iznāca 1 sējumos 1935.—1940. gadā D. N. Ušakova redakcijā. — 383.

770 Ļeņins te domā G. M. Kržižanovska rakstu „Rūpniecības elektrifi-kacijas uzdevumi", kas saīsinātā veidā bija iespiests avīzes „Pravda" 20. nr-ā 1920. gada 30. janvarī. — 38i.

771 G. M. Kržižanovskis bija uzrakstījis brošuru „Krievijas elektrifi-kacijas pamatuzdevumi". Ilrošura tika izdota 1920. gada feb ruarī. — 38i.

177 V. I. Ļeņins te domā dažu Sarkanās Armijas daļu pārkārtošanu

1920. gada sākumā par darba armijām nolūkā izmantot tās saimnieciskajā celtniecībā. Karš pret buržuāziski muižniecisko Poliju un Vrungeli piespieda pārvest darba armijas kaujas stāvoklī. — 387.

771 Domāta К. A. Timirjazeva gramala „Zinātne un demokrātijā. 1904.—1919. g. Makstu krājums", Maskavā 1920. — 394.

*71i 1920. gada maijā vienā no pilsoņu kara frontēm krita rakstnieka A. S. Serafimoviča dēls. — 397.

176 So zirnīti V. I. Ļeņins uzrakstīja sakarā ar 1). I. Kurska paziņojumu. ka Republikas Revolucionārā Kara Padome saņēmusi kārtējo operativo ziņojumu no Rietumu frontes, ka XV armijas uzbrukums attīstās sekmīgi. — 398.

177 Sai vēstulē iztirzātais tēžu plāns ir likts pamatā Ļeņina referātam par starptautisko stāvokli un Komunistiskās Internacionāles galvenajiem uzdevumiem Kominternes " kongresā, kas nolika Maskavā 1920. gadā no 19. jūlija līdz 7. augustam (sk. Rakstu 4. izd., 3t. sēj., 183,—200. lpp.). — 399.

*7a M. V. Frunze kopš 1920. gada septembra bija Dienvidu frontes karaspēka pavēlnieks. — 406'.

5,8 Krimu Sarkanā Armija atbrīvoja 1920. gada novembrī. — 406.

,B0 Sī vēstule tika uzrakstīta sakarā ar partijas Tulas organizācijas dažu biedru mēģinājumiem izvirzīt pirmajā vielā saimnieciskus un izglītības uzdevumus, pametot novārtā militāros uzdevumus. — 407.

*»* Si vēstule ir uzrakstīta sakarā ar A. M. Gorkija iesniegumu Zinātnieku dzīves apstākļu uzlabošanas Viskrievijas komisijai, kura viņš paziņoja par alscvišķiein faktiem, kad zinātnes darbiniekiem nepareizi tikusi sašaurināta dzīvokļu platība.

A. M. Gorkijs tai laikā bija Zinātnieku dzīves apstākļu uzlabošanas Retrogrades komisijas priekšsēdētājs. — 408.

m Runa ir par komisijas sēdi jautājumu, par sakaru organizēšanu starp visiem saimnieciskajiem taulas komisariātiem. Komisiju nodibināja Tautas Komisāru Padome 1920. gada 20. oktobrī; tas priekšsēdētājs bija V. I. Ļeņins. — 412.

*M V. I. Ļeņins te domā Viskrievijas VIII Padomju kongresu, kas nolika 1920. gadā no 22. līdz 29. decembrim, kurā G. M. Kržižanovskis nolasīja referātu par Krievijas elektrifikacijas plānu. Rezo-lucijas projektu sakarā ar referātu par elektrifikaciju uzrakstīja V. I. Ļeņins (sk. Rakstu 4. izd., 31. sēj., 472. lpp.). — 4/7.

*** V. Miļulina Iežu kritiku jautājumā par saimniecības plānu sk. V. 1. Ļeņina rakstā „Par vienoto saimniecības plānu" (Rakstu 4. izd., 32. sēj., "2,—120. lpp.). — 423.

,!ft Domāts G. M. Kržižanovska runas teksts; rnmi viņš teica Valsts kopējā plāna komisijas (Valsts plāna komisijas) pirmajā sēdē

1921. gada 5. aprīlī. — 427.

789 Runa ir par grāmatu „KSFPR eleklrifikacijas plāns. Krievijas elek-Irifikacijas Valsts komisijas ziņojums 8. Padomju kongresam", kuru izdeva 1920. gada decembri.

Par šās grāmatas nozīmi Ļeņins runāja ziņojumā par Tautas Komisāru Padomes darbību Viskrievijas VIII Padomju kongresā (sk. Rakstu 4. izd., 31. sēj., 456.—160. lpp.) un rakstā „Par vienoto saimniecības plānu" (sk. Rakstu 4. izd., 32. sēj.. "2.—"6. lpp.).

Л. V. Sla|ins novērtēja šo grāmatu vēstulē V. I. Ļeņinam, kas uzrakstīta 1921. gada martā (sk. .1. V. Staļina Rakstu 5. sēj., 1948. g., 47. un 48. lpp.). — 427.

7,7 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 32. sēj., "2.—"6. lpp. — 427.

588 Ļeņins te domā savu brošūru .,Par pārtikas nodokli" (sk. Rakstu 4. izd., 32. sēj., 298,—332. lpp.). — 4.77.

789 Sk. V. I. Ļeņina Rakstu 4. izd., 32. sēj., 342.—364. lpp. — "/.

700 Domāta „Vispasaules ģeogrāfiskā atlanta" izdošanas sagatavošana, kas sākta pēc Ļeņina iniciativas. Atlants nelika laists klajā. — "(1.

791 SZI — Strādnieku un zemnieku inspekcija. — "9.

707 J. V. Staļins ārstējās Nalēikas pilsētā. 1921. gada jūnija beigās •t. V. Sla|ins izbrauca no Naļčikas uz Tiflisu, lai piedalītos KK(b)P (’,!( Kaukazijas biroja plēnuma darbā. — 452.

793 Runa ir par Saimniecisko orgānu darbības veicināšanas komisiju. — 456.

794 Maskavai gubkomuna — Maskavas guberņas patērētāju komūna. — 459.

701 Domāts V. V. Adoratska uzrakstītais priekšvārds krājumam, kuru viņš sagatavoja Ļeņina uzdevumā: K. Markss un F. Engelss. „Vēstules. Teorija un politika Marksa un Engelsa korespondencē". Krājums tika izdots 1922. gadā. — 400.

799 Sk. K. Marksa „Kapitala" I sēj., 1949., 66.. 182. un 183. lpp. — 460.

787 V. V. Adoratskis šai laikā sagatavoja iespiešanai grāmatu, kas 1923. gadā lika izdota ar nosaukumu ,,Kar|a Marksa zinātniskais komunisms". — 400.

708 Profesora G. O. Graflio, Volchovas hidroelektrostacijas celtniecības galvenā inženiera, ziņojumā tika aizrādīts uz vairāku iestāžu birokrātisko izturēšanos pret Volchovslroju. — 404. [121]

300 Buna ir par A. Goreva brošuru „Francijas elektrifikacija". Brošūra lika izdota 1922. gadā. — 488.

301 Ļeņins tc domā Kār|a Baloža grāmatu „Nākotnes valsis". Krievu tulkojumā grāmata tika izdota 1920. gadā. Par K. Baloža grāmatu Ļeņins runā rakstā „Par vienoto saimniecības plānu" (sk. Bakstu 4. izd., 32. sēj., "5. lpp.). — 488.

303 Priekšvārdu A. Goreva brošūrai „Francijas elektrifikacija" Ļeņins neuzrakstīja. — 488.

3“a GUM — Valsts universālais veikals Maskavā, kura direktors toreiz bija Belovs. — 490.

ас» Pļetifcos — viens no „Proletkulla" vadītājiem; aiz „proletāriskās kultūras" izkārtnes viņš kopā ar A. Bogdanova izplatīja marksismam naidīgus reakcionārus uzskatus par kulturu un mākslu. ProlctkultieSu uzskatu kritiku sk. V. 1. Ļeņina Bakstu 4. izd.,

29. sēj., 290. lpp.; 31. sēj., 274. un 275. lpp. — 497.

:',IS Ļeņins te domā I. I. Skvorcova-Stepanova rakstu „Kas tas ir — specialists, un kā viņu taisa", kas tika iespiests avīzes „Pravda" 2". nr-fi 1922. gada 28. oktobrī. — 500.

,00 Starptautisku strādnieku palīdzību (Mežrabpom) — organizācija, ko nodibināja ārzemēs sakarā ar Ļeņinu 1921. gada 2. augusta aicinājumu starptautiskajam proletariātam (sk. Bakstu 4. izd., 32. sēj., 401. lpp.). Mežrabpom sniedza palīdzību Padomju Krievijas iedzīvotājiem, kas bija cietuši no neražas 1921. gadā. — 502.

VĒSTUĻU TEKSTA SASTOPAMO PSEIDONĪMU, PIEŅEMTO VARDU UN INICIĀĻU ATŠIFRĒJUMU ALFABĒTISKS RADĪTĀJ S

A., ALEKSANDRS — Sļapņi-kovs A.

А. M. — Gorki js A. M. — 57.

A. M. — Kolonlaja A. M.

AN — Ananuns D.

A. P. — Panekuks A.

ANDREJS — Sverdlovs J. M. ANTONOVS — Popovs A. (Brit-manis)

BEĻEŅINS'— Sļapņikovs A. BEZDARBNIEKS — Manuiļskis 1). Z.

BONCS — Bonfs-Brujcvifs V. D.

CUŽAKA — Nasimoviča N. F.

DŅEVŅICKIS — Cederbaums F. O.

DZEMSS — Jcļizarova A. I.

FOMA - PETERBURDZ1ETIS — Smirnovs A. P.

FRANCIS — Koričoners F. FREIJS — Ļeņins V. I.

GAĻINA — Rozmiroviča J. F. GAĻORKA — Oļminskis M. S. GIĻKA 1. — Meļeņevskis M. GRIGORIJS, GR-IJS — Zinov jevs G.

GRlSA — Beļeņkijs G.

1ĻJINS V. — Ļeņins V. I. INESE — Armanda I. F. IVANOVTČS — Staļins J. V. 1ZAKS — Raskins

J. В., JEVG. B. — Boša J. B.

J. K. — Marchļevskis J. J. JUNĪUSS — Luksemburga R. JURIJS — Pjatakovs G.

K., KAM. — Kameņevs L. KAMSKIS — Vladimirskis M. F. KIJEVSKLS P., KIS — Pjatakovs, G.

KOBA — Staļins J. V. KOSTROVS — Zordanija N. KUBA — Gaņeckis J.

LUDMILA — Stale L. N.

M. F„ MARIJA FJODOROVNA — Andrejeva M. F.

MAKARS — Nogins V. P. MEŠKOVSKIS — Goldenbergs

I. P.

MICllAĻčl — Nachimsons S. M.

N. 1., N. IV., NIK. IV. — Buchn rins N.

N. K., NADJEZDA KONSTANTI NOVNA, NADJA — Krupskaja N. K.

NIK. VAS. — Kuzņccovs N. V. fSapožkovs)

NIKOLAJS — Ordžonikidze G. K. NOJS — Buačidze S. G.

NOTA BENE — Bucharins N.

OLGA — Raviča S.

,.PARAGRAFS“ — Stučka P. I. PAVELS VASIĻJEVlCS, PAVLOVS — Bērziņš J.

ROPŠINS — Savi ii ko vs B.

BOZA — Luksemburga R.

S. — Ordžonikidze G. K. „SAVĒJAIS" — Cernomazovs M. SIMA — Michailova S.

TRIA — Mgeladze V. D.

V. I. — Ļeņins V. I.

VARINS — Fridolins V. VASIL1JS — Stalins .1. V. VETROVS — Savcljevs M. Л. VITIMSKIS — oiminskis M. S. VOĻSK1S — Sokolovs A. V.

SATURS

43. IV VALSTS DOMES DEPUTĀTIEM BOĻŠEVIKIEM.

63. ‘INESEI ARMANDAI. 1. apriti .................................. 102—103

64. ‘INESEI ARMANDAI. 24. aprili ....................................................... 104—105

65. N. N. NAKORJAKOVAM. 18. maijā ............................................ 106

60. S. G. SAUMJANAM. W. maijā ................................................... 107—108

67. «INESEI ARMANDAI. 5. jūnijā ..................... 109—"0

68. «INESEI ARMANDAI. Pirms 15. jūlija ........................................ "1—"4

69. «LATVIEŠU SOCIĀLDEMOKRĀTAM. Pēc 18. jūlija ........ "5—"7

76. A. SĻAPŅĪKOVAM. 17. oktobri ....... 125—127

77. A. SĻAPŅĪKOVAM. 17. oktobri .................... 128—129

78. A. SĻAPŅĪKOVAM. 27. oktobri ........... 130—132

79. A. SĻAPŅĪKOVAM. 31. oktobri ............................. 133—135

80. GRANATA IZDEVUMU REDAKCIJAS SEKRETĀRAM.

17. novembri ................................................................................................ 136—137

81. A. SĻAPŅĪKOVAM. 28. novembrī ............................................... 138—139

82. Л. M. KOLONTAJAI. Decembra beigās ................................... 140—141

1915. g.

83. BASKAM. 12. jnnvari ................................................................................ 142

84. «INESEI ARMANDAI. 17. jnnvari .............................................. 143—1"

85. «INESEI ARMANDAI. 24. janvarī .............................................. 145—147

86. A. SĻAPŅĪKOVAM. ". februārī 148—149

87. A. M. KOLONTAJAI. Pavasarī ........................................ 150—151

88. »D. VAINKOPAM. Jūnijā .................................................. 152—153

89. A. M. KOLONTAJAI. Jūlija ................................................................ 154—155

90. *D. VAINKOPAM. Jūlijā .................................................................. 156—158

91. A. M. KOLONTAJAI. Vasarā ........................................................... 159—160

92. A. M. KOLONTAJAI. Vasarā ........................................................... 161—162

93. A. SĻAPŅIKOVAM. 23. augustā ................................................... 163—104

106. N. D. KIKNADZKM. Oktobra sākumā ......................... 106—197

107. FRANCIM KORICONERAM. 25. oktobrī ........................ 198—200

108. N. D. KIKNADZEM. Novembrī ...................................................... 201—203

109. «INESEI ARMANDAI. 20. novembrī ................................... 204—205

"0. «INESEI ARMANDAI. 25. novembrī ............................................ 206—207

"1. «INESEI ARMANDAI. 30. novembrī ......................................... 208—213

"2. ARTURAM SMITAM. 1. decembrī ........................................ 214—216

"3. «INESEI ARMANDAI. 18. decembri .............................. 217—218

120. «INESEI ARMANDAI. 30. janvarī ................................................... 233

121. «INESEI ARMANDAI. 30. janvarī .................................................... 234—236

122. «INESEI ARMANDAI. 3. februārī ................................ 237—239

123. А. M. KOLONTAJAI. 17. februārī .............................................. 240—242

124. «INESEI ARMANDAI. 19. februārī ............................................... 243—2"

125. А. M. KOLONTAJAI. 5. martā ............................ 245—248

134. .). GAŅECKIM. 30. martā ........................................................ 201—265

135. «V. A. KARPINSKIM. 2. vai 3. apriti ................................... 266—267

136. V. A. KARPINSKIM. 12. apriti ............................................... 268—269

137. CENTRĀLĀS KOMITEJAS ĀRZEMJU BIROJAM.

17.130. augustā ....................................................................... 270—276

138. KUSINENAM, SIROLAM UN CITIEM SOMIJAS

542

1". «KARA LIETU TAUTAS KOMISARIĀTAM. 22. apriti 283

165. *TELEGRAMA ORLAS GUBERŅAS ZDOROVECAS

/919. g.

185. ‘TELEGRAMA REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRĀS

2(1». «TELEGRAMA AUSTRUMU FRONTES REVOUXIO-

35 35. sēj.

$ Pr

222. * REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADO

Гу17

268. TELEGRAMA XL ARMIJAS REVOLUCIONĀRAJAI

1922.

300. D. I. KURSKIM. П. janvori 478—170

Л. I). CJURUPAM ........................................ 180- 480

310. I. PAR TKP UN DAP JAUNO DARBA NOSTĀDNI.

2i. janvuri ................................................................................. 480—182

3". 2. PAR PROGRAM Г STRĀDĀŠANAI PA JAUNAM.

322. *TSAP PREZIDIJAM. IV. oktobri .................................................... 498—199

323. I. 1. SKVORCOVAM-STEPANOVAM. 15. novembri ........ 500—501

324. STARPTAUTISKĀS STRĀDNIEKU PALĪDZĪBAS SEKRETĀRAM. 2. decembrī ................................................................ 502—503

Piezīmes ............................................................................................................................... 505—533

Vēstuļu tekstā sastopamo pseidonīmu, pieņemto vārdu un iniciāļu aftdfrējumu alfabētisks rāditājs .................................................... 534—535

IT 36 108. Parakstīta iespiešanai 1951. gada 31. oktobri. Metiens 50 000 eks. (1—20 000). Izdevniecības Nr. 1779-P "9. Papīrs 52X82,.'iii — 17,56 papīra loksnes, 23,70 iespiedu loksnes un 27,9 izdevniecības loksnes. Pasūtījuma Nr. 2028. Iespiesta LPRRT Paraugtipogrāfijā Rīgā, Puškina ielā 12. Maksā fi rbl. 50 кар.

1

35. sēj.

2

— Vines „Strādnieku Avīzei^122. Red.

3

— Valde vai CK. Red.

4

— tā! Red.

5

kā. Rrd.

6

— un. Red.

7

— pret. Ited.

8

— ..Kiiļiilala uzkrāšana”, lieti.

9

Varu uzziņai vārdus un adreses.

10

— ,.Uz Priekšu^1'. Hcd.

7 ečj.

11

— ,.Uz Priekšu1^11 un „Leipcigas Tautas Avīze", lieil.

12

— „Bremenes Pilsoņu Avīze". Hed.

13

— brālis. Red.

14

— Lauksaimniecība. Red.

15

— vai. Hed.

16

— māns «lilr^nis draugs, lied.

17

— trulas kā. tied.

18

— Iepriekšējo vēstuli nosūlīju pārāk liela steigā. Tagad varu mierīgāk runāt par mušu „lietu”. Ued.

19

— lietum liels. Red.

20

— tuvināšanās. Ilcd.

21

— vienotību!! Red.

22

— kritika. Red.

23

— p iv t kriti ka. Red.

24

— francs — franku. Red.

25

— lādu kā Kaulska kgs! lini.

26

I’ie mums parizieši-inleliģcnti (ko sekcijā majorizējuši strādnieki) aizgājuši volonlieros (Nik. V'as., Antonovs u. c.) un izlaiduši kopā ar s.-r. muļķīgu bezpartejisku uzsaukumu. Jums to nosūtīja.

27

Martovs avīzē „Golos" ir vispieklājīgākais. Bet vai Martovs noturēsies? Neticu.

28

— „Jaunais Laiks". Ited.

29

— „skaisto Franciju'1. Ued.

30

— nekrietns puisis, nelietis. Iied.

31

— valdē jeb CK. Red.

32

— sveiki. Red.

33

— llcglundu. Red.

34

— mans draugs. Red.

35

— precīzāks. Red.

36

* — francs — franku. Red.

37

— vienošanos, fieri.

38

— respective — albilstoši. lied.

39

** — Labākie sveicieni! lied.

40

— francs — franku. Red.

41

* — Milvoki. Red.

* — „Tautas Avīze". Red.

42

— folijas sociāldemokrāti. Red.

43

— Čarlzs Kcrs (Kola bene — ievērojiet) Čikāgā; „Aicinājums pie Saprāta” Kanzasā. lieti.

44

— Eižens Debss. lieti.

45

— un. tied.

46

sveicienu^1 Hed.

47

Privāti, no savas puses pievienošu Bucharinam domain padomu: grozīt virsrakstu un atstāt tikni ekonomisko daļu. Jo politiskā пера visam nav izstrādāta, nav pārdomāta, ir lieka.

48

— „Berncs Sargs". Red.

49

— „Tautas Tiesības". Red.

50

— Priekšu!". Red.

51

— „Strādnieku Avīze", Red.

52

Arī rcferals neiznāca, bet tikai pārrunas.

53

— „Jaunā armija". Hed.

54

— Knifu. Red.

55

-— „Priekšvēstnesis". Red.

56

— „Strādniek») Avīze". Red.

57

— Socialist Labour Party — Sociālistiskā strādnieku partija. Red.

58

— Atbruņošanās jautājums. Red.

59

Tas bija jotl grūti "

60

— tai skaitā. Red.

61

— Rīkojieties tā. mani draugi! lied.

62

— atbildība. Jted.

63

— Lūk. Iied.

64

— slarp mums. Iied.

65

— Noln bcnel! — ievērojietII lieti.

66

„Jaunatnes Internacionāle". lieti.

67

— „Strādnieku Politika", lieti.

68

— Lūk. Red.

69

— Embers-Dro. „Aizstāvēšanas runa“. Red.

70

— P. Golcjs („Antimililarisms“). Red.

71

— „Mirstošais socialisms4^68. Red.

72

— Internationale Sozialistisehe Kommission — Starptautiska sociālistiskā komisija. Red.

73

— nozieguma vietā. Red.

74

— „.ļaunais Laiks". Red.

75

— „Šķiru cli.ia". Red.

76

— starp mums. Red.

77

— Socialist Labour Party — Sociālistiskā strādnieku partija. Hed.

78

— Nota bene!! — ievērojiet!! Red.

79

— ,.Gritlianielis", „Sargs". Reel.

80

— „Šo-dc-Fon". lied.

81

— ..Tautas Tiesības" un „Bernes Sargs", lied.

82

— So-ite-Fonu. Red.

83

— ,..ļauna Dzīve". Red.

84

— „Internacionalists". Red.

85

— „Jaunatnes Internacionāle^85^1. Red.

86

— Burderons + Mcrheims. Red.

87

— Kautskis. Red.

88

— Partijas valdes sēdē. Red.

89

— referenduma motivējumu. Red.

90

— starp mums. Red.

91

— „Tautas Nedēļas Avīze“. Red.

92

— Tas ir riebīgi 1 Red.

93

— Morics Veslbergs „Politikā". Red.

94

— Kas īsli ir Lindhagcns? ,,s.-r.“? „narodņiks"? „radikalsocia lists"? Erve?

95

— „Inlernacionalists". Red.

96

— „Cimervaldes sociālisti un karš", tied.

97

— „CiricTics Pasts“. Ifeil.

98

— „Jaunā Ciriches Avīze". Iied.

99

— Bonars I.ou. lied.

100

— respective — vai. lied.

101

— ,,Laik.s“. Red.

102

- „Mūsu taktika: pilnīga neuzticība, nekādu atbalstu jauna

jai valdībai, it īpaši turam aizdomās Kerenski, proletariāta apbrupo-Jana — vienīgā garantija, Petrogradas domes nekavējošas vēlēšanas, nekaitu tuvināšanos ar cilām /mrlijām". Red.

103

— obligāts noteikums. Red.

104

— „Frankfurtes Avīze". Red.

105

— ,,Fosa Avīze". Red.

106

— lietu kursā. Red.

107

— „Strādnieku Politika", „Politika", „Bildiena". Red.

108

17 dienas avīzes; kopējais metiens 1 415 000 eksemplāru nedēļā; 320 000 dienā.

109

— Braunšveigas „Tautas Draugs". Red.

110

— „Ciņa" (Duisburgas). Red.

111

— „Tautas Nedējas Avize". Red.

112

— „Leipcigas Tautas Avīze". Red.

113

— „Jaunais Laiks", „Aicinājums". Red. ****** — Sparlaks. Red.

******* — „Uz Priekšul". Red.

114

Te dažas rindas šifrētas, licit.

115

— ...Sociālistiskā Ārpolitika". Red.

116

117

— „Grieķu domātāji^117'. Red.

118

skaillis-rīīdītajs. lieti.

119

120

Domāta Guēkova 1916. gada 15. (28.) augustā rakstītā vēstule virs pavēlnieka ģenerālštābā priekšniekam ģenerālim A|eksejcvam. Vēstulē izpaudās Krievijas buržuāzijas bailes no augošās revolūcijas

121

Domāta G. M. Kržižanovska grāmata „KSFPR saimnieciskās problc mas un Valsts kopējā plāna komisijas (Valsts plāna komisijas) darbi", 1 izl. Grāmata nāca klajā 1921. gada decembrī ar to pielikumu, par kuru Ļeņins runā savā vēstulē. — 477.

122

2 55. sēj.

Content

Uļjanovs Vladimirs Iļjičs Lenins Raksti-35

1912. g.

1913. ff.

А. М. GORKIJAM

AVlZES .,ZA PRAVDU“ REDAKCIJAI

1914. (j.

INESEI ARMANDAI

LATVIEŠU SOCIĀLDEMOKRĀTAM

GRANATA IZDEVUMU REDAKCIJAI

V. A. KAHPINSKIM

A. ŠĻAPŅIKOVAM

Fiir Alexander*

W. I*

INESEI ARMANDAI

A. ŠĻAPŅIKOVAM

ARTURAM ŠMITAM

1917. д.

INESEI ARMANDAI

INESEI ARMANDAI

V. A. KARPINSKIM

KA KA LIETU TAUTAS KOMISARIĀTAM

TELEGRAMA

ORLAS GUBERŅAS ZDOROVECAS IZPILDU KOMITEJAI

MASKAVAS STRĀDNIEKU UN SARKANARMIEŠU DEPUTĀTU PADOMES PREZIDIJAM

TELEFONOGRAMA VIRSPAVĒLNIEKAM

TELEGRAMA

UKRAINAS FRONTES KOMANDIERIM

REPUBLIKAS REVOLUCIONĀRAJAI KARA PADOMEI

(i. M. К RŽIŽANOVSKIM

1020. д.

TELEGRAMA G. К. ORDŽONIKIDZEM

G. M. KRŽIŽANOVSKIM

1921. fļ.

AVfZES ,,PRAVDA“ REDAKCIJAI UN AVĪZES ,,IZVESTIJA“ REDAKCIJAI

M. SOKOLOVAM

GALVENAJAI KURINĀMĀ PĀRVALDEI

М. Р. PAVLOVIČAM

J. A. LITKENSAM

I. К. JEŽOVAM

FINANČU TAUTAS KOMISARIĀTAM

1